398 
vanliga temperaliir behofver 1 del vatlenfri svafvelsyrad 
didymoxid 5 dclar vatten till upplosriing; denna losning 
borjar vid + 53® att afsatta kristaller, hvilkas niangd 
okar sig i sarnma mon soni teinperatiiren stiger, sa att 
den kokade solutionen innehaller endast 1 del vattenfrilt 
salt pa 50,5 delar vatten j vid rodglodgning bortgar obe- 
lydligt svafvelsyra, men efter en timmas hvitglodgning, 
bar saltet forlorat §:delar af sin syra. Med svaFvelsyradt 
kali gcr svafvelsyrad didymoxid ett ametliystfargadt dub- 
delsalt, sonri ar fullkomligt olosligt uti en mjiltad solution 
af svaFvelsyradt kali. 
Salpelcrsyrad didymoxid ar mycket lattlost i vatten, 
kristalliserar svart; losningen, afdunstad till tunn syrup, 
bar en skont rod farg som, i en viss direction sedd, 
drager i blatt; intorkas saltet i varme ocb uppbettas till 
smaltning, som ej kan verkstallas utan alt en sfor del 
af salpetersyran forslores, erballes en rod vatska som 
stelnad och kallnad ej rned baftigbet sonderfaller till 
pulfver, sasom Lantbansaltet , utan bibeballer sin form. 
Jag vill vid detta tillfalle ej lemna onamndt, att 
bland de flera andra kroppar som jag under forsokens 
gang varit nodsakad att undersoka, afven ytterjorden 
fdrekommit; ocb bar jag funnit att den, fri fran fram- 
mande amnen, ar fullkomligt farglos ocb ger aldeles 
farglosa salter; att den arnetliystfarg salterne vanligtvis ^ 
aga, barror af didym, vill jag likval icke pasta. 
