402 
ah (or iil)esteml. Faraday trocr at have lost sin Op- 
gave, idet ban cfterviscr Tilsteclevaerelsen aP en clie- 
misk Action i ethvcrt givet TilPcelcle, hvor en saadan 
electrisk Strom optrseder. Han lader, med Undtagelse 
af et eneste Stcd i sin Afliandling, aldeles uaPgjort, 
livorledes den electriske Stroms Retning (forsaavidt der 
ePter bans Maade kiin loegges een electrisk Virksombed 
til Grund) er bestemt og betinget af den cbemiskc 
Action. Forsaavidt nii Faraday identificerer den 
electriske Strom med Affiniteten, eller ud fra den 
cbemiske Virksombeds Sphaere ogsaa kalder den sluttede 
Kjacde ""overdragen AffiniteV\ er der aldeles ingen 
Grund forbaanden til at tilskrive den electriske Strom 
den ene Retning fremfor den anden; men der maa i 
etbvert Tilfaelde indtraede lige Yirksombeder (bge 
electriske Stromme) fra modsat Retning, tbi Affiniteten 
er jo i strengeste Forstand en Vexelvirkning og altsaa 
i lige Styrke rettet fra Ilten til Zinken, som fra 
Zinken til Ilten. Der kan ikke indvendes beriniod, 
at Electrolyten paa Grund af sin langt ringere Led- 
ningsevne er mindre egnet til denne Overforelse end 
Aletalbnen, idet jo i den virkelig virksomme Kjaede 
Strommens Styrke i etbvert Gjennemsnit af samme er 
lige. Det er derfor en ganske vilkaarlig Antagelse af 
Faraday, at Overforelsen af Virksombeden eller den 
electi iske (positive) Stroms Retning er modsat Electro- 
Ivtens saakaldte Anions Bevaegelses Pietning. For det 
Tilfaelde, at der ved begge Electroder finder en cbe- 
misk Virksombed af lige Art Sted , f. Ex. Iltens Virk- 
sombed ved den ene og Cblorets ved den anden, naar 
f. Ex. Cblorvand bliver sdnderlemmet, vil det vaere meget 
vanskeligt atafgjore, paa bvilken Side den storste cbemiske 
^ irkning er. Tillige mangier overbovedet en Maalestok 
for Bestemmelsen af den cbemiske Virksombeds Storrelse, 
bvis Begriindelse dog maa gaae forud for enbver cbe- 
misk Tbeorij tbi Aiev Faraday bliver Strommens Ret- 
ning stedse bestemt ved den stdrre cbemiske Affinitet 
paa det ene Sted fortrinsviis fremfor det ande^ 
