407 
nnar .cn Ilovcdstrcim — en galvanisk Stiom — liidletles 
vcd Rondens Eiulcr. Men fla tter man den bevaagelige 
Skydcr, hvortil Multiplicatorens Traadende h er bc- 
fa'stet, opstaaer olt'blikkclig en Afviigning, bidrorendc 
fra cn igjennem Mnitiplicatoren gaaende Bistrbni, og 
denne Afviigning tlltager, naar man mere og mere 
fjeiner Skyderne fra hinandenj den aftager i samme 
Forliold som dlsse alter ncermes, og opliorer endelig 
ganske eller er 0, naar beggc Enderne befinde sig i 
ct paa Hovedstrbmmcn lodret Tvaorsnlt, Ilgcmeget om 
de 1 dette Tvacrsnit berdre blnandcn eller ikke. Ved 
en bcslemt Afstand af Traadene er denne Distrdm altid 
den samme, paa hvilketsomlielst Sted i Renden Hoved- 
strdmmen indledes; tin Ind foies ved Hovedsti ommens 
Zink- eller Robber-Pol en Traadspirale, selv af 1000^ 
Laengde, saa aftager vel Ristrdmmen lldet formedelst 
den fra Lederens Laengde bldrdrende Sva?kkelse af 
O 
Hovedstrdmmen ^ men Afviigningen er lige stserk , enten 
Zinkpolen fjernes 1000' fra Renden, eller dette er 
Tllfseldet med Kobberpolen. Bllver en constant Strom 
indledl ved Qviksolvrendens Ender, finder man at 
Udsla^svinklen af Naalen , 0 £>' foReli" Blstrommens 
Styrke, ved smaae Afstande of Miiltiplicator-traa- 
dene, er proportional til disse Afstande. For irnid- 
lertld Oi^saa at bevise dette for sta?rke £>alvanlske 
Stromme, og storre Afstande, anvender man 2 lige 
stserkt virkende Elementer, prover forst hvert for 
sig og noterer den eiholdte Afviigning af Galvano- 
meter-Naalen , lader derpaa begge Elementer samtidig 
virke i Renden og soger Traadenes Afstand for den 
ved det cnkelte Element erholdte Afviifrnin", som i 
dette Tilfaelde er den halve. Lader man deiimod 
Elementerne virke igjennem hinanden, forbinder man 
det ene Elements Kobberpol med det andet Elements 
Zinkpol, eller — som man ogsaa udtrykker sig — 
forvandler man Qvantltetsstrommen til en Inten- 
sitetsstrorn, saa erholder Bistrommen ved den sam- 
me Afstand af Galvanetertraadene ingen Forstaerkning. 
