428 
et'ii Electrolyt, vecl forhoiel Varme og clen clermed sti- 
gonde cliemiske Action sdgte at forandre deres gjensidige 
Forliold og at frcmbringe omvendte Stromme. Efter 
Faraday er saaledes koldt Tin i iEtskalilud (§ 1962) 
posilivt imod varmt Blye , men varmt Tin endnu posi- 
tivere imod koldt Blyc; varmt Jern i fortyndet Svovlsyre 
(§ 1963) positivt imod koldt I’in og Blye, men varmt Tin 
og Blye endnu positivere imod koldt Jern. Tin og Blye 
skulle noiagtig paa samme Maade forandre deres Stilling. 
Fortyndet Svovlsyre af 1,340 Vaegtfyllde: 
a) Tin, indsaenket i den kolde Syre, Jern sam- 
tidigt i den varme, frembragte en Afvgr=60'^ 
const., og Jernet var negativt , omendskjondt 
den cberniske Action ved Jernet var me^et 
staerk og ved Tinnet neppe maerkelig. Jern i 
den kolde, Tin i den varme Syre, bevirkede 
en noget staerkere Afviigning. Tinnet var posi- 
tivt, omendskjondt Jernet angrebes staerkest. 
F) Blye i den kolde, Jern i den varme Syre. Jernet 
var negativt y uagtet det alene og meget staerkt 
angrebes. Jern i den kolde, Blye i den varme 
Syre. Blyet var positivt, Jernet altsaa negativt, 
uagtet den cliemiske Action paa samme var staer- 
kest. Afviigningen af Naalen var meget betydelig. 
Altsaa er koldt Tin ret positivt imod varmt 
Jern 5 men varmt Tin endnu positivere imod 
koldt Jern. Koldt Blye positivt imod varmt 
Jern og varmt Blye endnu positivere imod koldt 
Jern, omendskjondt i alle Tilfaelde den che- 
miske Action ved Jernet var den staerkeste. Att 
den indhyllende Vaedske her skulde vaere Aar- 
sagen, kan ikke indvendes, da de anforte Af- 
viigninger paafulgte strax ved Indsaenkning af 
Traadene og vedbleve constant, naarTraadene 
saettes i roterende Bevaegelse. Ogsaa vedvarede 
den langt staerkere Action paa Jernet efter 
laengere Tids Forlob. 
