442 
niellaii en fast leclare ocli en vatska ar ganska foran- 
(Irrlig, dels derfore alt den ofta kan vara olika vid 
hdgre och lagre lemperatur. Sarskildta forsdk anstalldes 
tlerfdre for alt iindersoka metallers och vatskors contact- 
elektricitet vid en hogre temperatur, pa det salt att 
det uppheltade metallstyckcl slalldes pa en ring af 
sanima metall, hvilken antingen omedelbart, eller, for 
att fdrekomma contaclen, medelst niellanlagt fuktadt 
papper, stalldes pa den dfra platen af en condensator, 
hvars nedra plat ater hvilade pa locket af en guldblad- 
elektrometer. Sedan vidrordes den uppheltade nielallen 
med en fuklig tradslang, hvars nedra anda var ofver- 
kladd nied bomull och doppad i vatskan, under det den 
nedra condensalorsplaten vidrordes med en fuktad finger. 
Efter upplyftning af den ofra platen, angaf den nedra 
en eleklricitet , som var motsalt den upphettade inetallens. 
Man kan har icke invanda, att bada slagen elektricitet 
skulle forblanda sig med hvarandra, ty den elektricitet, 
som utvecklas vid angbildningen, bortledes, liksom annan 
fri elektricitet, nar apparalen vidrores. 
Hvad nn denna sednare elektricitet sarskildt angar, 
fann jag alt forsoken misslyckas, sa val da metallens tem- 
peralur ar allt for hog som da d(-n ar for lag. Ar densamma 
sa hog, alt vatskan icke adhaererar till metallen , gar ang- 
bildningen mycket langsamt for sig och ingen eller gan- 
ska svag elektricitet utvecklas. Forst niir temperaturen 
sa mycket sankt sig, att vatskan utbreder sig pa metal- 
lens yta och fiasning begynner, framstar elektriciteten 
tydlig. Sedermera okas den under afsvalningen till en 
viss grad. Ar metallens temperatur deremot sa lag, att 
den icke ofverstiger vatskans kokpunkt, upphor all 
elektricitets utveckling. 1 dppna karl, der valten eller 
en annan vatska pa vanligt satf kokai*, utvecklas saledes 
ingen elektricitet, om ock kokningen skulle vara aldrig 
sa haflig. Den elektricitet, som under frasningen upp- 
kommer, ar efter omstandigheterna an positiv, an nega- 
tiv, och mycket olika till styrka. Den ar mycket variabel, 
sa att fdrsok, efter utseendet anslallda pa samma salt. 
