503 
i en Tufmasse Ira Solfjall [>aa IlusalVlI, soni saiul- 
synligvlis horcr til samme Dannclse, rorckonimcr cn me- 
gel simikt iKikrystalliserct Feklspalh, dei% ilolgc Forfaltc- 
rciis Analyse, er overeensstemmencle rnecl Monticellis 
Cliristianit eller G. Roses Anortliit. 
Foidatteren har enclvlclere underkastet de Prodticler, 
der ere fremkomme ved en senere Indvirkung paa disse 
pillion iske Dannelser, en Undersogelse. Svovelsyren ved 
de ilsandiske Snlfatarer frembringer ved Dccornpositionen 
af KIdftlavaens vandfrie Led folcfende Producler: Kalken 
l)liver Forvandlet til Gips, som ndskiller og samler sig i 
nieget betydellge Masser. Kiseljorden forekommer som 
hvidt, svagt sammenbaengende, Kiseljord-Hydrat ; Leerjord, 
Jernilte og Magnesia indgaae en Forbindelse med Svovel- 
syre og Vand, det saakaldte Hversalt, som er en Alunart, 
hvori Jernforilte og Magnesia tra.*de istedelfor Kali, eller 
Ammoniak i det almindelige Alnn. Dette Salt udblomslrer i 
tort Veir paa alle Klippcr, der have vaeret udsatte for Svo- 
■ velsyrens Indvirkning. De sure svovelsure Alkalier, som 
nod vendigvlls rnaa dannes ved denne Indvirkning, ud- 
krystallisere ikke under de stedfindende Omstaendighedcr. 
Der, hvor Sulfalarens Svovelsyre og Svovelbrint bar 
indvlrket paa gedigent Kobber, der undertiden findes i 
/ 
den aeldre Trap, er der dannet Kobberindigo, ciCii,- under- 
tiden derimod et baslsk svovelsuurt Kobberlltehydrat , der 
er forskjellig i sin Sammensaetning fra Brochantitj dets 
Formel er nemlig S® CiF® + Cu^ IF- . Vel kunde man 
taenke, at det var en Blanding af Brochantit med Kobber- 
tvellte; men Forfatteren har gjentaget Analysen flere 
Gauge, udsogt forholdsvlis meget renc Stykker og oplost 
Forbindelsen 1 meget forlyndet Saltsyrej ikke destomin- 
dre har han altid erholdt et Overskud af Kobberilte i 
Forhold til Svovelsyren. 
Forfatteren har allerede for en Raekke af Aar sideii 
gjort opmaerksom paa den Leerdannelse, der ifolge bans 
Anskuelser maatte dannes dypt uede i Jorden under Gei- 
seren og de dvrlge kiselfdrende varrne Kllder paa Is- 
