511 
Cil. D. 
Oin Gadoli III tens fiiidested paa Hitteroen. 
AT Th. Schcerer. (Ucldrag.) 
Hitrcroen Norges syclkyst, 5 geograpliiske 
Mill ret nord vest for Cap Lindesiioes. Dens storste Laengde- 
dlrnenslon, som omlrent ligger i Rctningeii fra N. V. 
til S. O. , iidgjor lienved 1 geograpliisk Mid, og dens stdr- 
ste bredde | Mid. Ved llasvaag-bugten , som, paa 6ens 
sdndre kyst (i ineridianens retning), traenger dypt ind 
i Oen, bliver dens bele Areal deelt i to maegtige ad- 
skilte, ulige Dele, af bvilka den mindre, vestlige indc- 
bolder omtrent ^ - ^ af Oens bele Fladeindhold. Hit- 
terdens St rand bred sliger naesten overalt steilt op fra 
bavet. Taet ved det sidste ar den af ingen betydlig 
boide, men Field masserne, som kun hist og her ind- 
slutte nogle dyrkbare sletter, tillage, mod Oens Indre, 
mere og meie i !»dide, og haeve sig her til forskjellige 
bjergtoppe, hvoraf den hdieste Langelands-heien kaldet 
(efter en baiometermaaling af bergkandidat Sell), har 
en hdide af 9 )6 Fod. 
Hitlerdens hele Fjeld masse beslaaer af en bjergart, 
som den afdddc Prof. Esmarh har kaldl Hoved- 
bestandd(dene af denne bjergart ere: en smudsig gron- 
agtig eller guidaglig Feldspath (kajiskee Diallage) og en 
graaagtig eller blaaaglig Qvartz. Kornenes stdrrelse er 
for det meste lig kornene i den almindelige Granit. 
Hist og her findes Hornblende, sort Glimmer og Hy- 
persthen indspraengt, dog saa sjeldent og i forholdsviis 
saa ubetydlig moengfle, at man aldeles ei er berettiget 
til at henregne disse mineralier til Noritens caracteristiske 
bestanddele. Ikke nogetsteds paa hele Oen findes denne 
bjergart skiktet. 
