520 
filer lor ofrigf halva iianonting aiialogl i sin samman- 
satining, ocli ville lui IVainlagga nagra af honom redan 
crhrdlna resnllatcr al on ro!ii>aendo undcrsolvnino' i den- 
O O 
na ri<»'tnin<x. 
O O* 
Sedan Fdrfattaren i korrthet gcnomgalt del af Hr 
Naiimawi ni. II. antagna salt a(t karaktei isera en kristall 
medelst imaginara axlar, bestiinida till antal , inhdrdes 
sfallning och relativ storlek , samt motiverat dessa axlars 
compctens att karakterisera kristallen, yttrade FdiTallaren 
sig hafva, pa anforde skal, fdrst fastat sin uj^ipmarksam- 
liet vid de s. k. Optiskt Tvaaxiga krislallsysteinerna , ocli 
hoppades att inoni dot Triklinomclriska Systemet, ehiiru 
just det svaraste, vinna de vigligaste npplysningarne. 
Till de Optiskt Tvaaxiga syslemerna raknade Fdrf. 
ibland andia, alia atminstone med sakerhet kanda, sa 
val enkla som sammansatta silikaler af s. k. cnalomiga 
baser, d. v. s. af sadane l)aser som pa en atom radikal 
inneballa en atom syre, och hvilka saledes knnna inne- 
fallas under den geneiela mineralogiska formeln: 
avS^»^^r,S'^ 
der m och n hittills befnnnits vara 1, 2 eller 3, samt 
Cl och afven mycket sma hela talj r och r, utmarka 
de enatomiga med kalkjorden m. fl. isomoipha baserna 
och S kiselsyra. Oaktadt elt stort antal silikater raknas 
hit, aro dock hittills ganska fa iitrcdda till bade krisfall- 
form och kemisk sammansattning , och ehurii Forfatlaren 
ansai»' en narmare unders6knini>’ af de fiesta vara af no- 
O O 
den, inan man kan draga nagon bestamd slutsafts rd- 
rande dcras gemensamma karaktei er, hade kan dock hos 
alia kanda silikater, som knnna biingas under ofvan- 
namnde formel, oaktadt de kristalliscra sa viil i det 
Rhombiska som Mono- och Triklinomctriska systemet, 
observerat en ofverensslammelse hvad betrafFar fdi hMlan- 
det mellan tvdnne axlars storlek, hvara ban nu ville fasta 
Seclionens nppmarksamhet. 
Med 
