522 
i vinklarnc, som var all formoda och soni ligger inom 
Isoniorpliismeiis granser. 
Hyalosidcrit ansag Fdrl. isomorpli mod Olivin, eluim 
dett med analysen bast dfvcrensslammande foimeln Idrul- 
saller att det analyserade mlneralet ej varit rent. Redan 
kristallernas ytlre liabilus hanlyda iiandigen pa dess nara 
slagtskap med Olivin, ocli enligt Hr Walchners 
mativa matning ar a: h: e; = 0,f)6: 1: 0,926. Hr Franhcn- 
heim bar deremot anlort fbi bi'dlanderna 0,580: 1: 0,9l8. 
Gadolinit hanfores al‘ Hr Kiipfir till det Rbombiska 
systemetj ban fann Z»; 6V = 0,714: 1: 0,466. Fdrf. bade 
gjort en approximativ matning a en Hr Baron Berzelius 
tillborig kristall /ran Kararfvet , bvars ojcmna planer dock 
cj tillato nagon noggrann brstammcdse. a: h: e erbblls 
= 0,74: 1: 0,46 genom matning a burvndprismat ocb ett 
deremot vinkelratt prismaj eiiiiru, ntaf miilningen al’ py- 
ramidplanernas lage, ett deiifran temnudigcn afvikande 
resnltat erbblls ocb mineralet mojligeii kiindo tillbbra 
Monoklinometriska systemet, cinedan do motsvarande 
polkantvinklarne ej voro lika stora, sa antogs dock tills 
vidaie sasom vida sannolikare, att denna olikiiet barflbl af 
planernas ofnllkomliga utbildning, ocb att Gadoliniten 
tillbbrer det Rbombiska syslemet, samt att, saval pa 
grund af det anfbrda, som af Hr Berlins analys a Gado- 
linit fran Ytterby, ocb i synneibet af Hr Baron Berzelii 
analys a Gadolinit fran Kararfvet, enligt bvilka analyser 
Gadoliniten fran dcssa stallen ar“/\V, der /’ ar Ytterjord, 
Jernoxidnl, Talkjord ocb Ceroxidul, Gadoliniten ansags 
vara isomorpli med Olivin ocb det ifragavarande fbrbal- 
landet enligt Hr KupJ'er={)p'2S ocb enligt Fbrf. omkring 
0,923, da man namligen dnbblerar ofvannanmde tab 
Batrakil iv cv\W^i Rammelsbergs analys = (m^y*)Y 
-¥caS, ocb Hr Frankenheim nppgifver, att mineralet lill- 
bbrer det Rbombiska systemet, ocb att det kanda axel- 
fbrballandet ar, fbrdnbbladt, =0,934. 
Till denna Grnpp torde iifvcn bbia fbljande, at- 
minstone i kristallo^rafiskt banseende, otillrackli^t kanda 
mineralicr, namligen Williamit ellcr Hebetin^ som enligt 
