524 
maiisattning liogst problenTotisk , likasom Ashest fi an 
Phkaranda. 
Gruppen. m=l, ^^=3. 
Forincln blip saledes nrS-\-^r_,S*. Hit hdrer sannolikt 
ett eller annat mineral, soni nu rakiias til Aiigit; da 
a — ^ saint 7’ och saminanslas, reduccras ock forinelii 
till j'S^\ FdiT* bade dock ej annii hiinnit granska fore- 
namnde supposition. 
^:de Gruppen. m—n='2. 
Formeln for denna Griipp ar eller om 
man ej gor skillnad mellaii /’ och 7*^, belt enkelt rS^, 
Denna formel innefaftar sfiledes alia Augit-ixrtcr , eburu 
Fork ansag mycket sannolikare, all de nn till Augit rak- 
nade mineralier komma att sonrlerdelas i flera sjelfslan- 
diga species, sedan man pafiinnit palitliga metboder att 
qvantitivt skilja Jernoxiden Iran oxidulen i dylika mineralier, 
ocb blifvjt i stand all kunna lorklara Lerjordens ocli 
Jernoxidens ingaende, samt crhallil noggrann kannedom 
om kristallformen bos noggrannt analyserade kristaller. 
Ebiirii Angitcj na nu anses tillbora del Monoklinometriska 
kristallsystemet, endast med undanlag af Tafelspalhen, 
ansag Forf., att sluia af nyssnamnde Funkit samt de snart 
oniformalande afven Augitlika mineralierna Aegirin ocb 
Babingtonil, att manga tillbora det Triklinometriska sy- 
stemet. Enllg Hr Ktipfer hi tar a till h 74”F, och for- 
balla sig c = 0,540: 1: 0,914, bvilket sistnamnda tal 
bar ar det ih agavarande forballandcL (I det narmaste 
ar 2a+c = 2Z».). Tafelspath caS^ borer, cnligt Hr 
som ar namndt, till det Triklinometriska systemel, ocb 
dess genomgangar aro ej sa obetydligt olika Augitens. 
Att Rod Manganhisel mnS^, pa bade kemiska ocb kri- 
stallogi adska grunder bitfdres, ai- allmant bekant, likasom 
att Diopsid, Sahlith, Mcdacholith , Hedenbergit , svart 
ocb gron Augit, Kockolit m. fl., alia riiknas som varie- 
teter af Augit. 
