532 
iirbergen cj varit ortlioklas (da man neniligen dermccl 
(drstar den kemiska Idreniiig, som utlryckes af mincralo- 
glvska formeln utan alt dels oligoklas, dels 
aldeles nya, med dessa saval i natnrhistoriskt , som 
kcmiskt hiinseende beslagtade mineralier nti dessa balle- 
arler Inga sasom constituerande blandningsdelar. 
Visserligen kan en ocli annan mojiigtvis kanna sig 
benagen att uppkasta den fragan: hvartill gagnar utre- 
dandet af denna omslandighet ifran kemisk synpunkt, 
da dot iindock ej larer kunna bestridas, att en halleart 
karakteriseras for att vara t. ex granit, oacktadt dess fiilt- 
spatbsartade blandingsdel ej ar sammansatt strlcte efter 
den for orthoklasen angifna mineralogiska formel, lUan 
derifran till en mlndre vasendtlig grad afviker? Jag sva- 
rar hartill ej annat, an: for att ordna begreppet om 
hvad granit ar ocli just for alt iitreda skiljaklighelerna 
emellan de difFerenla granitarterna. Ty likasom petri- 
fikaterna iiro de karakteriserande geologiska proberstenar, 
bvarpa de schicklade hallearterna profvas, maste de con- 
sliluerande bestandsdelarne vara dyllka proberstenar, livar- 
pa de massformiga bergen profvas, d. v. s. mineralierna 
aro for de massformiga bergen aldeles detsamma, som 
pclrificalerna for de schicklade. Att denna salts till 
fullo galler om dessa ballearters blandningsdelar, ar jag 
fullkomligt ofverlygad om ocli skulle till och med ej 
anse det osannolikt, att afven de i dessa berg mera 
sallsamt forekommande mineralier iiro for bergens geolo- 
giska kannedom af en hiifviidsakligare vigl an man hit- 
tllls velat erkanna , hvilken sednare omstandigliet mahanda 
hiifvudsakligen harrort deraf, att man ej at delta hall 
egnat iippmarksamheten lika odeladt, som at de pelri- 
llcatfbrande hallearternas granskande. Viil skulle man 
dessutom kunna anse sasom sannolikt, att, under olika 
cpoker af de massformiga bergens tillkomst skiljaktiga 
friindskaper emellan elementerna gjort siggallande, paj sa 
salt nemligen, att silikater, hvaruti kiselsyran halleiM. ex. 
3 ganger sa mycket syrc, som baserna, tillkommit under 
andra periodcr, an da den halier t. ex. 2 ganger baser- 
