ii\' clock nagot som , UI vcmj da vl allcMiabl lasla oss vid en 
coda klass af fcnomener, olVerstigcn' cn onda nicniiiskas 
krafter, utan, liksom sa mycket annat i menniskorncs ej 
niindrc an i vcfcnskapcns och statcns lif, erfordrar fdr- 
cningon af floras gcmensaiiima vcrksamlict; dot ar icke 
blott gcnom ett, utan gcnom manga ars fortsatta 
obscTvationcr, anstallda Icke blott pa ett utan pa man- 
ga olika stallcn, som man kan hoppas komma till 
najTot tillfredsstallande resultat. Af denna anlednincf 
iir dct, som jag, med afsecndc pa varens utveckling 
och den hastighet, hvarmed den frarngar, vagar van- 
da mlg till den vordade samlingen af naturforskarc, 
med anhallan om deras gcmcnsamma bltrade och med- 
verkan till utrdnande af de lagar natnrcn dcrvld Inom 
Skandlnavlen fol jer. Viil ega vl strddda bidrag for detfa 
andajnal, men dels aro de ej Inratlade efter nagon be- 
stamd plan, dels aio de alllfdr isoierade, fcir att kunna 
tjena till basis for nagra ens approxlmallva slutsatser. 
Det synes saledes nodvandigt att aler borja hilhdrande 
observationer och dct sa allmant och efter sa vidstiackt 
plan som mdjligf. 
Dct ar hurvudsakllgcn Inom vextverlden, som varens 
utveckling mest faller i dgoncn , och dct ar afvcn inom 
den, som observationer i dctta afseendc mest blifvit an- 
stallda. For att ej tala om aldre, vill jag har cndast 
antyda de lakttagelsei\ ofver varens framsteg, som pa 
fdranstaltandc och uppmaning af Professor Schuhler i 
Tiiblngcn anstiilldcs pa flera stallcn 1 Tyskland, och 
hvaraf rcsultaterna blifvit gcnom Schuhler offcntllggjorda 
1 en uppsatts, inford i Flora oder Botanlsche Zeitung 
for ar 1830; men de hafva icke, sii vidt jag kanncr, 
sedermera blifvit fortsatta, almlnstonc icke publicerade; 
oeh nagra fa ars observationer, ehuru oskattbara mate- 
rialier de an erbjuda, aro dock, sasom jag redan yttrat, 
icke for andamalet tillfyllestgdrandc, Har i Sverige ar 
det Prof. E. Fries som den fdrljensten lillkommcr alt 
fdrst hafva riktal uppriuii ksamhelcn at dctta hall, dels 
