597 
Bil. G. 
Beinaerkningcr om Vinstokkens Beskjji^riiig 
i Skandinavien. 
Af Rothe, 
Vinstokken er ikke egnet til at dyrkes paa frie Land 
under det bcrvaerende Jordstrog, endog i det nordlige 
Tydskland er det kun faae Sorter, der lykkes naar de 
ere fritstaaende, og selv i Englands sydligste Deel er man 
utilfreds med Udbyttct. I Danmark kunne de vel, dog 
ikkun de mind re gode Sorter, i gode Sommere modnes 
vid Espaliervoege, af bvilkeii Aarsag man indskraenker 
sig til, i det bervaerende Jordstrog, at dyrke den un- 
der Glas. 
Pladsen under Vinduer er imidlertld indskraenket , 
og da man maae bestiaebe sig for at bringe saa stor en 
Deel af Vinstokken som miiligt til at baere Frugt og 
dette skeer ved Beskjaering, maae denne foretages paa 
en bensigtmaessig Maade. 
Naar. Vinstokken bar en uindskraenket Plads og na- 
turligt kan udvikle sig, danner den en overmaade stor 
Maengde Vedd, da ikke allene de Knoppe, som ere dan- 
nede det foregaaende Aar, det folgende Foraar skyde 
Grene, men endogsaa disse atter forgrene sig, bvilke 
sidste i Garfnerterminologien have erboldt Navn af Gei- 
zer. Disse Geizer ere som bekjendt egentligen Respi- 
rationsorganer for den ved deres Basis siddende Rnoppe- 
dannelse; men dersom Geizeren ikke aftages, ville almin- 
deligviis de af dem, som udskyde fdrend Midsommer, 
overgaae til virkelige Grene af Traetextur og de ved de- 
res Basis siddende Knoppe forblive rudimentariske. Der- 
som de derimod lidt efter lidt afkortes i Eftersommeren, 
naar den staerkere Vegetation standser, afskjaeres under 
det nederste 6ie, falde de af ined Ldvfaldet, og have 
