599 
som sknile luldnmic dc vrd dc'rcs Hasis siddendc Knoppr, 
der nil Ibi’svinde og den nederslc Deel al Ran ken 1)1 i- 
ver III rug I ba I’. 
Jcg bar nil ohservcrcl, at naar Gclzerne paa For- 
aarsskudene, istedclfor at vedblive at voxc, afslijiures cf- 
tersom de skyde from mod Bibeliold af deres nederstc 
Knop, og at Hovediankerne ikke faae Lov at skyde saa 
langt som dc vllle, men afkortes, de overste siddende 8 
a 9 Knoppe allene ere frugtbaie om endog de nederste 
Geizer have va*ret afskaaret. 
Vcd at sammenbolde disse forskjellige lagtagelscr 
drog jeg den Slulning, at dersom det var miilig at for- 
blndre de nederste paa Ranken siddende 8 a 9 Knopjie 
fra at bryde ud i Eftersommeren , eller veil den anden 
Piolationsperiode, uagtet de ved dem siddende Geizer 
bleve afkortede, maatte derved opnaas at Stokken kunde 
anvende flere Kraifter paa det tilbageblevne Vedd og 
fuldstaend igere udvikle Blomsterslandene i Knopperne 
for det folgende Aar; dernaest at der paa et mindre 
Fladeindbold , eller mindre Maengde Vedd faaes en relativ 
storre Maengde Druer og endeligen, at Veddet af bele 
Stokken ved Saftenes Tilbagelraengen opnaaede mere 
Modenbed, bvorpaa Haardforbeden mod Vinterkulden* 
! beroer, bvilke tre Maal i sydligere Lande opnaas ved 
gunst igere Klima. 
Til den Ende ere alle Ranker blevne afkortede over 
lO.'de Knop. Saasnart Geizerne have udviklet 3 Blade 
ere de blevne afskaarne over den nederste Knop, saale- 
des at det derved siddende Blad er conserveret til frem- 
deles Respiration, Geizerne have da alter udskudt deres 
ene tilbageblevne Knop, bvilken ligesom den forrige af- 
kortedes og saaledes er der fremdeles fremfaret, saa at 
i ingen Geiz bar foaet Friebed at blive lang Green. 
Da det er Saftstigningens Natur at stromme til 
j Planfens Top, er det ogsaa grundet derpaa, at Saften 
i i Rankerne stiger sta?rkest til de overste Knoppe, der- 
for blev den 10:de Knop ogsaa siddende for at kiinne 
I nd\ikle sig i Eftersommeren, saafremt Saftstigningen 
