(302 
mccl is, sa vore diMla dock ick<; alltid fallct, lian hade 
salimda sett blommor framdiKne pa qvislar af Rosen- 
buskar lUan tillhjelp af is, tillfdlje baraf kiinde ban icke 
anta vatrnets laga tempcralur som ett nodvandigt villkor 
for blommornes fiamkomst — livilket faclum af ficre 
Led: bckraftades. 
Professor Fries fastade derefter Scctioncns opp- 
marksambet pa en af Gartnern vid Tradgardsforeniogen 
liarstiides, Midler ^ gjord iaklfagelse, att, vid drifning af 
Vinstockar, dessa skulle trifvas ballrc niir rotterne stode 
utanfor, an inuti sjelfva drifkureii. 
Slotsgartnern Petersen bemaerkede hertil, at del nok 
for det meste bidrorle fra at Rnmmet i Kassen var for 
snevert, saa at Rddderne ikke kunne erbolde den bebo- 
rige Naering, og frem forte at de vilde boere nok saa 
gode og flere Frngter, naar Roden stod i Kassen, kun 
maatte man da sorge for at Rabatten bavde den bebo- 
rige Bredde, saa at den uden Hinder knnne udvikle 
sine Giene. 
Endvidere referere den Samn)e, om en Camellia 
son] Gaitnein Booth i Flotibeck ved Altona bavde bragt 
til at frembrin^e en stor Maen<^de o^' saeideles srnukke 
o o o 
Blomster, ved at lade samme staae nde om Vinteren i 
cn Rulde, l)vorved Potten frbs i Stykker, men benimod 
Foraaret indloges, bvorpaa den efter at den lidt efter 
lidt var optdet bensatles til Drivning. 
Slotsgartnern Rothe anmaerkte derpaa , at dersom 
man vilde drive Vinslokken fra December ellei* endog 
noget tidligere, var det nodvendigt at have Stokkens 
Rodder i llnus; men sknlde Drivningen forst begynde i 
Marts eller vel endog i Sliitningen af Februar, da knn- 
nc Rddderne gjerne vaiie ndenfor. lagtagelser have 
stadbestet at Vextlivet i Rddderne; under vor Zone al- 
lerede begynder i Febrnar, og , dersom den Deel af 
Planten der er ovenover Jorden ikke er sammenfrossen , 
modtager den fra dette Tidspnnet sin Ntering fra Rdd- 
derne. Det ei’ nn med Vinsfokken ligesom med de af 
Prof. Fries omtalte afskaarne Grene af Blomsterbnske, 
