606 
rik, bli blommorne vanllj^m stone. Efler cn langvarig 
kylig vaderlek framkomma Nejlikorne n)ed samrnanflutna 
fargor; och alkaliska substanser i jorden belinga bos 
Lofkojorne bvilpunkterade blomblad liksom Hortensierne 
bll bla genom jernoxider. Dcssa forandringar liafvas 
likval med foi sviiinandet af deras orsakerj och del ar 
endast genom inverkande pa moderplantan, som conslanta 
forandringar frambringas. 
Jemte ymniglieten i fodan bidrai’ ett olikt klimat 
till vaxtens fdrandring. De sarskilda blad- och hufvud- 
kal sorterne, der bladsystemct ar radande, iiro mera 
produkten af en varm sonimar an en los fet jord. Blom- 
kalens fron bora inforskrilvas ifran Italien , der en lang 
sommar reducerat deras tvaariga lif till etlarigt; hos oss 
der frona ej mognar under fdrsta sommaren, utan masle 
ofvervintras , ger den val ymnigt fro, men blott till den 
vanliga Djur eller Slotter-Kdln. Deremot hlifva K«aliot- 
ter, Kalrabbi, ja nastan alia rot-slag battre emot Norden, 
emedan stjelk- och bladhildningen der ej sa paskyndasj 
likasa ar potatis mera valsmakatide Ijos oss an i dess 
varmare hernia nd. 
Slutligen bidrar frdmjolets ofverflyttning pa fram- 
niande arter till talrika foiajidrinfrar. IManj^a "encra t. 
ex. Amaryllidcr, Fiichsier, Calceolarier, Pelargonicr, Cac- 
teer m. fl. ha stor benagenlu't till korsning; hos andra 
t. ex. Reseda alba och Reseda odorata bar den annu ej 
lyckats. De genom korsning framhragta plantornes hlom- 
mor likna till fargen mera fadrens, till formen mera 
modrens blommor. 
Hos de vexter som Forsynen beslamdt till menni- 
skans nylta bidrar den omsorgsfullaste skotsel foga till 
foradling af deias utsoende, men endast till de delars 
forbaltring som begagnas; hos dem deremot, som danades 
till prydnad, bidrar odlingen endast till forskdning. Sa- 
Innda bli hos roislagen, hos salladen, kTilarler o. s. v. 
rdUer, stam och blad (oiandradej blommorne aro nastan 
