031 
Bil. L. 
Bcrmcrkninger angaaeiuie Begrebet ”Gart- 
neikunst” og hvor den sande Skjonlicd 
deri er at findc 
af Rothe. 
Dct er ikke nogcn liidtil ukjendt Gjenstand, som jeg 
Iiei* vil iidbcde mig den aerede Foisamlings Taalmodighed 
lil at bore, men knn nogle Bemaeikninger om Gartne- 
rens Virkekreds, bvilken med Natiirvidenskapens Frem- 
gang iidvider sig mere og mere, og nu synes at maatle 
adskille sig i flere for sig bestaaende Dele. 
Det er nemlig almindeligt under Gartnerkunst at 
forstaae, Opelskning, Dyrkning og Drivning af Urter, 
Frugttracer og Buske, Ziirtracer og Blomster samt Ord- 
ningen i Lysthaver. Indtil en vis Graendse bore vistnok 
de naevnte Foretagender til Gartnerens Virkekreds, tbi kun 
naar Traeer opelskes til Udplanfning i Skove eller Urter 
til landoeconomisk Brug ere de udenfor. Men Antallet 
paa de Planter, der nu optages i Haverne, den erhver- 
vede Erfaring over, paa hvormange Maader en og samme 
Plante kan dyrkes for Oeconomen; Forskjellen imellem 
at dyrke Planter for Occonomien, eller conservere dem 
allene for naturvidenskabeligt 6iemed , eller sammenstille 
dem allene for Skjonheden, for en sjaelelig Nydelse, alle 
disse Maader at tilegne sig Plauteverden og nyde Natur- 
skjonlied ere udvidede lidt efter lidt i en saadan Grad, 
at de til Udforelse og fremdeles Udvikling, hvaer isaer 
fordre en endog vel udrustet Mands hele Opmaerksomlied 
og Kraft. Som Fordringerne nu ere i de skandinaviske 
lande til Gartnerne, blive disses Kraefter synderlemmede 
til heterogene, skjondt gartneriske Bestraebelser og Gart- 
ncrierne lide under et chaotiskt Virvar. Lidt efter lidt 
