039 
dot Forognacndc Iroer jog ol kunne uddiagc don Fdige 
at Gartnorens Veikekiods or lire forskjiolligc Kolningcr, 
livoraf jcg ikke tor lilloegge den one mindre Voordl oiler 
Dctydning end don andon. 
Den Doel der absolutest liorer Yidenskaben til or 
den bofaniske Have, en iinndvoerli" Universitetssa£j 
dorfur et directe Middel til Oplysnlngens Frennne. 
Den ooconorrjiske Have fdier sig noest til den Fore- 
gaaende. Den udvoelger sit material IVa dim botanisko 
Have, men stiller dot i et nmiddelbarere Forbold til 
Lokale og klimatiske BeskafTenbeder og drager Erfa ringer 
for Planternes Forbold til Jordstroget, Anvendelsen til 
occonomisk Biim o. s. v., den er Forarbeider for mecret 
Agerbrug og Skovkultiir. Indlemmes derunder Maadcrne 
at fremdrive Planter ved kunstig Varme under Glas, 
bliver baade dette og Cultnren af Planterne paa Frieland 
cn ma?"ti" Kilde til Erfarinsf for Naturvidenskaben og 
denne Have faaer derved en ikke liden Betydning. 
En mindre directe vidonskabelig Betydning og vig- 
tig Kundskabskilde er den egenflige Blomsterbave. Den 
bar ikke den botaniske Haves videnskabelige Vigtigbed, 
beller ikke den oeconomiske Haves reelle Nytte, da den 
ikke bar noget bestemte Pi incip til Grund for livad den 
indebolder og ordner, men retter sig efler individuelle 
Lyster, men den betragtes som Middel til en opbyggelig 
Beskjseftigelse, der drager ben til Opmserksombed for og 
Vurderen af den Magt og Skjdnbed og Kjaerligbed, der 
aabnes for Alenneskene gjennem bele Planteverdenen. 
Den Have, som i det Foregaaende er betegnet som 
Formaal for den skjonne Havekunst, bar vel ikke en 
storre, men i visse Henseender en boiere Betydning end 
de andre Haver. Den er ikke en bestemt Kundskabs 
Kilde, men en Sindets Opbyggelses Kilde til dyb og 
stille Lov og Priis af Forsynets Magt og Kjaerligbed, 
netop ved den Eenbed, der giver Pio og den skjonne 
Sandbed, der giver Fylde. En saadan Have bebover 
ingen Fortolker eller Fremviser, dens Voerd fornemmes, 
om den endog ikke forslaaes af alle. Den er derfor 
