lialler humerus uppnf, da deremot suhclavii hos (ao- 
larnc, sasom olvan ar namndt, utsparra humeri 1 hori- 
zonlel 
r> o 
2:o den egentliga runclionen af musculi supra- ocli 
iufrasplnati bestar i alt styra oeh bevaka axelleden; de 
ligga derfdre alllid omedelbart pa densamma och sluta 
sig conslanl pa tuberculum majus. Hos menniskan och 
Here djur inlaga de val belydliga ylor pa sjelfva skul- 
Icrbladet, men pa faglarnes sma skullerblad finnes for 
dem ingen plats. Faglarnes skullerblad utgores sa alt 
saga endast af sjelfva framre randen af menniskans, och 
nastan hela ytlre ylan af della lilla skullerblad uppta- 
ges af den hos faglarne sa belydliga m. leres major. 
Denna muskel bar hos faglarne lydligen lagit sa dfver- 
handen all m. m. supra- och infraspinati blifvil liksom 
fdrtrangda fran deras hos daggdjuren anvisade lage, och 
sa framflyltade som ofvan ar namdt: supra-spinatus 
till framsta spetsen af sjelfva scapula och infraspinatus 
1 till toppen af processus coracoideus. 
2:ne andra muskier som lange voro misstydda 
' hafva af Meckel och D'Alton redan blifvit narmare be- 
stamde, nemligen de bada coracobrachiales, hvilka dock 
hos en del faglar aro anda till 3 till antalet. Den 
tredje eller minsta bgger bakom ledgangen, gaende 
I fran undre randen af scapula, straxt framom fastet for 
Anconaeus, till en liten yta bakom ofverarmbenets luft- 
hal, Functionen af. coracobrachialis ar den af en ad- 
ductor brachii; denna muskel ar saledes analog med 
adductorerne for la ret. Hos menniskan ar coracobra- 
chialis af ringa vigt, da armarne af deras egen tyngd 
narma sig till sidorne af balen och tilldragas ytterligare 
af pectoralis major m. fl., men hos faglarne, der ad- 
ductionen af armbenet under flygten ar af stor vigt, 
maste coracobrachialis hafva en vidstracktare och sldrre 
role at spela, liksom sjelfva coracoidal-stycket for sca- 
pula. Det ar anmarkningsvardt, att liksom caracobra- 
chialis pa menniskans arm ar enkel oeh liten, da den 
sammas analoga muskel pa nedre extremiteten blir 3- 
