66(3 
Till kroppsl’orm och kakbyggnad liknar Sangui- 
suga alhipuncta S, medicinalis , dock synas dess tan- 
dcr vara aniiu finare, djurets storlek ofla belydllgare 
samt ryggytan starkare ocli hvassare knottrig, sa att 
den, lios de stone exemplaren, livilka ulstrackte uppna 
anda till 8 turns langd, nar de liopdraga sig nastan 
liknar en grofre fil. Grundfargen ar svarlbrun eller 
morkt grabrun, utan dragning at grunt, ocb graakti- 
gast under buken. Pa ryggen lopa,,inot bvardera kan- 
ten, 3:ne longitudinella , aldeles hela (ej inknipne eller 
tandade) temligen breda, kolsvarta linier, bvaraf den 
ytlersta pa hvarje sida ar otydligast. Under buken 
birekomma nagra smarre, oregelbundna , svarta flackar. 
Hvart femte segment bar vanligen 16, mera siillan 14 
eller 18, ganska sma, hvlta punkter, som lattast obser- 
veras nar djuret ligger i vatten ocb som aro stallde i 
ring, sa att trenne af dem, under buken, mot hvar- 
dera kanten, bilda en triangel, hvars framsta punkt 
egeniligen tillbor bakkanten af nastforcgaende segment j 
2:ne punkter sitta bredvid hvarandra midt pa ryggen, mel- 
lan de innersta svaita linierna, ocb 4, stundom '3 eller 
5, afvenledes bredvid bvarandra pa ryggen mot hvar- 
dera kanten. Den ofversta af dessa sistnamnda })unk- 
ter star pa den mellersta svarta linean, de 2 eller 3 
mera liopstaende, mellersta, pa den understa linean, ocb 
den understa punkten, under denna linea, eller pa 
ofverranden af en stundom markbar fjerde, svart li- 
nea. Punktringarnes antal ar ofver 20 ocK ledernas 
foljaktligen ofver 100, da alltid 4 punkllosa segmenter 
ligga mellan de punktbarande. 
Fran Sanguisuga medicinalis skiljer sig saledes den- 
na art latl genom starkare knottrigbet , morkare, ej at 
gront dragande grundfarg, genorn brist pa roslgula 
teckningar, genom de svarta ryggrandernas bela kant 
ocb ofverallt lika bredd, samt genom sina bvita punkt- 
ringar. 
Med den sa kallade Hast-Igeln (^Hcemopis vorax 
Mocju. Tcuid.') bar den troligen, till fdlje af sin morka 
