67.S 
7 - ■ :'± 
> V^r '■!.■;= : ■■ ' . ■- ' 
i - f \ >1 ■/«>'><>• 5 :-'ii:.: Ftlvi ■• Bil. E. 
Allmaiina anmarkningar ofyer Kaspiska 
hafvets och Caucasi Fauna 
af Prof. Eichw aid. 
Kaspiska hafvet, gamla verldens storsla insjo, var^i zoo- 
logiskt banseende liittlls foga bekant, och till och med 
Pallas, som lemnaf de fiesta bidragen till kunskapen der- 
om, bar loisskant manga af de spaisamt dersfades fo- 
rekommande djurformerna , och derfore ultalat en me- 
ning, hvilken ej later fbrena jsig med resnltaterna af Prof. 
Eichwalds sednare undersokningar. Pallas ansag Kaspi- 
ska hafvets fiskar for identiska med svarta hafvets. och 
slot deraf, liksom af bekanta mussel-arters talrikare fo- 
rekommande i forstnamnde haf, till en tidigare forbin- 
delse emellan begge. Denna mening soker Prof. Eichwald 
vederlagga i sin nyligen utkomna Fauna caspio-caucasica 
(Petropoli 1842, nied 40 kopparstick, serskilt aftryckt 
ur Naturforskare-Sallskapets i Moskau Skrifter), och so- 
ker deremot visa, att kas[)iska hafvet i alia tider bildat 
ett stort egendomligt backen, som redan fran bbrjan ut- 
markt sig genom en stor fattigdom pa djur, hvilka annu 
alltid aftaga mer och mer, sa val till arternes som indivi- 
dernas antal, och saledes smaningorn iitdo, hvarfore ocksa 
lefvande musslor ses pa hogst fastallen, ehuru de oftast 
toma skalen i stor mangd ligga strodda kring alia kuster. 
Man kan haraf forutse det ode som vantar den kaspiska 
Faunan, att smaningorn utdo, och skulle hafvet fortfaia 
att upptaga alllmera Bittersalt, och att Iran de pa dess 
botten ofverallt uppvallande Naphtakallorna , alltmera ge- 
nomtrangas af Bergolja , sa kunde vi, kanske i nasta ar- 
hundiade, fa se ett Dodt Haf i stallet for det Kaspiska. 
Kaiikasi Fauna ar derenmt iTiycket rik pa arter, 
och dessa pa individer, men annu fbga kand. Ty i den 
