083 
niccl livilka de salcdes kiinnat inforas. Vid den valtcn- 
omsning, som under resan mojligen vcrkstalhs, ar ej 
heller olroligl, alt den for Grodornas Irefnad niedtagna 
botlensattsen i kiirlet bliTvit qvarlemnad. 
Men oni ocksa Libellulans hitkomst pa nagotdera 
af de anforda satten skulle kiinna forklaras, aterstar 
dock alt visa mojligheten for dess fortvarande och fcir- 
okande, tvertemot forhallandet med de flesta andra till- 
falllglvls Inkomna inseklarler, hvilka snart ater utdo, 
sasom t. ex. Gryllas mi^ratoriiis, Della synes inig bero 
deraf, alt Llbelliilan fore sin fullkoniliga ulveckling lef- 
ver pa bollnen af elt lammeligen djupt vallen, som 
endasi pa ylan fryser, och saledes tillbringar vintern i 
ofiillbildadt sklck pa stallen, der hon aldrig kan ut- 
sallas for starkare kold , hvilket ater icke ar handelsen 
med landtinsekteine. 
Annii en omstandighet adrager denna Slandart hos 
oss med skal Entomologernes uppmarksamhat. Det ar 
nemligen allmant bekant alt Inseklernes hanar vanligen 
klackas kort lid fore honorna. Hos Libclliila Olympia 
ar forhallandet omvandt, dess honor framkomma der 
nemligen elt par dagar fore hanarne. Afven haruti 
ligger mojligen en antydning af dess frammande ur- 
sprung, och vore det tillatet alt i detla hanseende an- 
stalla en jemforelse med vaxterne, skulle, forutsatt att 
Slandan fran sodern hitkommit, denna afvikelse icke 
forefalla ovantad. Hos vaxterna, ser man nemligen 
ofta hum ett varmare och torrare klimat foretradesvis 
utbildar hanorganerna, under det honorganerna vid en 
lagre temperatur och tillracklig fuktighet snarare ut- 
vecklas, t. ex. hos Stratiotes aloides , som ar hanvaxt 
i sodern, hona i norden, hos Ribes alpinum, Rubus 
chamcemorus, Salices <Scc. Vore denna jemforelse lamp- 
lig skulle saledes Libellula-honan i vara kallare nejder 
hastigare an hanen kunna uppna sin utbildning. 
