777 
lil .den moget gj-'X'ngso ()j)l)Iieslljcd al Undei livet og Tryk- 
ken i hy pocliondi in ; Mangel pan Iliikommcise og overlio- 
vodet cn slor Sldvhcil 1 S jielecvnernc bcmaTkcdcs ofte. 
Dissc her beskrevne Folgor af Svffdommen varedc laenoe, 
O ^ O ^ ’ 
almindeligst Here Maanedor ja sHnulom Aar, og ondfe 
dog undertidcii eftcr Here Aars Forlob med Dbden, 
Endnu i derine Dag ef’ter 11 Aars Forlob Ijidregne Mange 
nicd Rctte derrs Sygelighed fra denne Sygdom. Vil man 
gi’uppcre disse Symptomer sum viste sig i Begyndclseii 
og Midtcn af Epidemien, da fandt Man hos de forskjel- 
ligc Individcr Sygdommen under fdlgende Former: 
C. Febris bdiosa rljcufnatica, 
2. Febris romlttens ja intermittens; denne atilog 
slundoni Fornien af qvotidiana oftere af tertiana istcr 
tertiana duplieata; i Slutningen af Epidemien var den 
inlei mlUerende Form b eiidierskende som tertiana men 
is:er qvartana, og i October Manned vare dissc 2 For- 
mer de eneherskentie. 
3. 
Febris 
cardialgica. 
4. 
Febris 
cbolerica. 
5. 
Febris 
soporosa. 
6 . 
Febris 
cai’osa. 
7. 
Febris 
apoplcctica. 
8 . 
Febiis 
aplionica. 
9. 
Febris typbosa. 
10. 
Febris 
lenta. 
Det er at bemtcike, at af disse Arter vare febris ca- 
rosa , apoplcctica og aplionica de fai ligstc, og viste sig 
ntesten altld under Form af febris terti.ana duplieata. 
Dersom liuslig og bensigtsmaisslg lljadp ej gaves, ddde 
de Syge under 2:den elb'r 3:die Paroxysme. Den om- 
talte Tdbdjeligbed til Sdvu viste sig na?sten bos Alle; 
Nogle knnde vanskellgen vadtkes, Andre slet ikke; del 
var den Forskjel jeg gjorde paa febris carosa. Sdvnen 
kunde vare fra 12 til 24 Timer og Mange vaagnedc al- 
drig af den. — Sygdommens Contagiositet kan vaerc tvivl- 
som; dog antager jeg med Fleertallet af de hollandske 
Naturf. Handl. 7842. 
