mod do iiya hogioppon. Doim ulvisar ,»(t Slalsmedi- 
cinen icke foljt mod sin tid ocli utvocklat sig i diver- 
cnsstammclsc mod Rattsvetenskapen. Dot syncs ocksa 
antyda en ovantad troghet !ios Statslakare att taga kaii- 
nedom orn liattsvefenskapens fdrandrade standpunkt ocli 
de deraf bcroende lagfdrandringarne 5 ty granskar man 
narmare andamalet med lakarebesi^tninijarne i mal som 
aiiga dodande skador, sa inses latt, alt donna gamla 
praxis nu mera ar aldeles otjenlig: 
Att ntrdna caiisalsammanlianget emcllan dddcn ocb 
skadan, drapets verklighet, det objectiva corpus delicti 
ar nemligen sasom bekant ar Statslakarcns fdrsta ocb 
hufvndsakligaste atgard harvid. Detta kan ej legaliler 
olvifvelaktigt adagalaggas utan lakarens yttrande att de 
fnnna skadorna varit dodande. 
Det andra allmanna andamal som kan asyftas med 
lakarebesigtningen ar utronandet af Causalsammanbangets 
beska ffenhet, 
De ofriga fragor hvilka kunna blifva foremal for 
lakarens proFning aro belt ocb ballet speciela, sasom om 
vapnets beskafFenbet ocb verkningssatt m. m. d. ocb for- 
anledas endast af serskilda fall. 
For att iippfylla det forsta andamalet bebofver la- 
karen endast forklara om ett causalsammanbang agt rum 
emellan dodcn ocb skadan eller icke. Fragan ar ej om 
skadan maste doda utan om den bar dodat; ocb ar cn 
gifven skada i beborig ordning undersokt ocb det ej 
finnes nagra bestamda skal som adagalagga att skadan 
eller skadorna icke varit dodande eller atmindstone grun- 
dadc tvifvel cmot dess letbalitet , sa att doden kan bar- 
ledas frail nagon annan orsak, sa maste den efter en 
illlfogad skada bevisligt i banseende till tiden efterfdljda 
doden, anscs sasom verkan af denna skada. Blotta moj- 
ligbeten af motsatsen ocb grundlosa gissningar fdrtjena 
intet afseende. 
Vore uppbofsmannens afsigt att ddda den skadadc 
i bvarje kriminalprocess om drap gifven, sa bcbofde lag- 
skipningen ingen vidarc allrnan upplysning af lakareii 
