872 
tnrcns Grandskning noiere at bestcmnie Skilningen imel- 
IcMii cltMi hoicre og laverc aandelige Natiir, eller for at 
bruge cn bestemt Benoevnelse imellem Pneuma og Psyche; 
idet ban paa en Maade betragter deii sidste sotn den 
fdrstes Organ: Til dette Oiemed henter han sine Mo- 
nienter fra den comparative Psychologic , og det er egen- 
telig fra denne Synspunkt at Afhandlingen formenes at 
kunne vindicere sig R.et til at foredrages i Naturfor- 
skernes Mode. 
Til denne Hensigt gives en Oversigt over Littera- 
tnren i den ommeldte Disciplin, isaerdeleshed omtales de 
nyeste Forfatteres Arbeider "’Sc/ieitelins Versuch eincr 
vollstandigen Seelenheilkuilde 184t>’^ og Bardachs ’’Blickc 
ins Leben 1842”. I foitsat Forbindelse med de Resul- 
tater disse Forfattere ere kommet til, leveres Erfaringer 
og lagttagelser hentede fra den hjemlige Kreds, og den 
Saetning bekraeftes, '"at ethvcrt Dyr ved sin Psyche er 
hundet til en vis Dcel af Per den, og at enhver Dy re- 
art omf alter denne sin Deel saa fiddkomment , som liver 
anden Dyreart omf alter sin; til Forskicl fra Mennesket, 
som derimod omf alter alt, Gjenstandene i deres Almin- 
delighed (^Begrehet^ , endvidere det Uendelige og det 
Giidommelige’\ — noget der naturligviis er iitaenkeligt for 
Dyret. Det vises, hvorledes den F'orstand som tillaegges 
Dyiet, blot er at ansee som rudimentaer, ligesom Naturen 
oftere i Materien fremviser Rudimenter til en hoiere 
Form, Liden derpaa at begrunde Muligheden af en Ud- 
vikling til det Hoiere. — Deiimod godtgidres, hvorledes 
Dyret har Gemyttet (dette Udtiyk taget i sin indskr.'cn- 
kede Bctydning) tilfaelleds med Mennesket; men dog be- 
standig et Gemyt som i sin Ytring er begrcendset til en 
vis Reining og det paapeges, hvorledes dette Gemyt 
ligesom (Psyche) SJaelcn hos Mennesket forskjellig fra 
sammes Aand er afl»asngig af det Materielle af orga- 
nisationen. — For yderligere at oplyse denne Adskillelse 
af det hoiere Aandelige fra det Sjaelelige (sensu strictiori) 
meddeles efter i bans ’’Geleschichte der Seele”, et 
Factum 
