26 
paa naturvidenskabelige Gienstandc bar den ikke fort frem for 
alle Dannedes Bevidsthed, og hvormange andre har den ikke 
selv dannet, og derved ofte givet os Udtryk, sora lade sig an- 
vende udenfor den egentlige Naturvidenskab. 
Vi maa minde os selv om, at det kun er lidet over to 
hundrede Aar siden , at man udenfor den romaniske Sprog- 
stamme giorde alvorlige, men dog endnu meget svage Forsog 
paa at udtrykke vidonskabelige Ting i Folkesproget. Da den 
store Astronom Kepler i Aaret 1616 udgav et tydsk Udtog af 
Archimedes, fandt ban det nodvendigt at give latinske Over- 
ssettelser af de brugte tydske Kunstord, for at de, som hidindtil 
vare vante til de latinske, letterc skulde finde sig til Rette deri. 
Blandt disse Oru traeffer man Kraiss : circularis linea, Umbkraiss : 
cireumferentia, Bogen : arcus, Winkel: angulus og flere tildeels 
endog mere bekiendte Ord, som laugtfra ikke vare nye, men 
nil fremtraadte med den Bestemthed, der tilhorer Kunstord. 
De kom da i en langt mere udstrakt Brug, idet at de anvendtes 
ved utallige Leiligheder, hvor forhen kun latinske Ord liklnd- 
gang. Man vil tillige paa det meest levende foie , hvormeget 
Brugen af de tydske Ord giorde det muligt at skafle de mathe- 
matiske Grunasandheder Indgang hos Tusinder, for hvem de 
latinske Ord altid gav Videnskaben noget Fremmedt. Handledes 
der her bun om nogle faa Kunstord, f. Ex. de mathematiske 
alene, vilde Sagen endda ikke have nogen meget stor Betyd- 
ning ; men her handles om en almindelig Lov for Meddelelsen. 
Jeg veed meget vel, at den Classe af Fagslaerde, som ikke have 
indladt sig paa folkelig Meddelelse, tillsegge denne Kunstordenes 
Overforelse i Modersmaalet en meget ringe Vigtighed; men for 
dem, som selv have forsogt sig i den folkelige Meddelelse, er 
Vigtigheden afgiort nok. Men det er ikke alene her om Kunst- 
ordene selv at giore ; denne Straeben efter folkelige Kunst- 
ord er kun en Deel af en mere omfattende Stneben efter folkelig 
