27 
Udtryksmaade, folkelig Fremstilling. Jeg sigter herraed ikbe 
til den Bestraebelse for Almeenfattelighed, som ofte leder til en 
vidtloftig Afhandling af Sagerne, men kun til den, som uden 
at opoffre Korthed og Bestemthed, blot faaer sin Folkelighed 
ved Udtrykkets Eenfoldhed, Oversluielighed og, om jeg saa 
tor kalde det, Indfodthed. Selv Abend af megen Laerdom i 
andre Fag, end det, hvoraf Meddelelsen sheer, og hvis Sprog- 
kundskab giver dem Noglen til de fremmede Kunstord, ville 
finde, at de komme til en langt mere livlig og ligesom umid- 
delbart naervairende Forstaaen, ved den her omhandlede foike- 
lige Meddelelse. 
Det vil ikke vaere uden Nytte at oplyse dette ved et Par 
Exempler. Hvad der menes med Ordene Barometer og Ther- 
mometer er bekiendt nok: selv disse Ords Oprindelse vides af 
alle dem, der forstaae Graesk, ja af mange flere; ikke desto- 
I mindre horer man ofte Forvexlinger mellem disse Ord , uden 
at dette hidrorer fra Ukyndighed, men blotderfra, at Begreberne 
ikke haefte sig umiddelbart nok til Ordet. Hvis man sagde 
Lufttrykmaaler, Varmemaaler, vilde disse Feiltagelser bortfalde. 
Men de fremmede Kunstord forfore ogsaa hyppigt til en kunstlet 
Fremstilling: f. Ex.*) »for at domme om Veirliget maa man 
kiende Luftens barometriske, thermometriske og hygrometriske 
Tilstand, og derfor anstille Iagttagelser over Barometer, Ther- 
mometer og Hygrometer» ; holde vi os derimod mere til Moders- 
maalet, ville vi sige : »For at domme om Veirliget, maa man 
kiende Luftens Tryk, Varme og Fugtighed, hvilke iagtlages ved 
Hielp af de dcrtil bestemte Maaleredskaber» . 
Et andet Exempel vil jeg (age af Laeren om Tyngden, og 
meddele nogle Saetninger deraf i to Udtryksmaader, den ene (A) 
*) Exemplerne har jeg ikke villet tage af nogen Bog, men dannet 
dem efter Udtryksmaaden i visse tydske og danske Boger. 
