28 
med Anvendelsen af saa mange fremmede Ord, som Sprogbrugen 
tillader, den anden (B) med Udelukkelsen af disse. 
A. Legemcrnes Tyngde bestaaer deri, at de have en Ten- 
ders til at falde perpendiculairt ned til Jorden. Faldet skcer 
med en eensformig accelereret Hastighed. Alle Legemer vilde 
falde med lige Hastighed, dersom Luftens Modstand ikke heri 
giorde en Forandring. Vi sigc derfor, at de alle have lige Tyngde. 
I dot scientifiske Sprog bar Ordet Tyngde aldrig tages i anden 
Betydning. I Ilverdagslivet bruges det nu og da til atbetegne 
Vagten; men denne er Productet af Tyngden og Massen. Endnu 
oftere bruger man dot istedetfor specifisk Vwgt; men denne be- 
staaer i de legemlige Deles Sam men tram gthed i Rummet. I 
Modsatning til denne betegnes det, som vi ellers kalde Vagt, 
som den absolute Vcegt. Den specifiske Vagt Andes ved at di- 
vidcre den absolute Vagt med Volumen. 
B. Legemcrnes Tyngde bestaaer deri, at de strabe at falde 
lodret mod Jorden. Faldet skeer med en jevntvoxendc Hastig- 
bed. Alle Legemer vilde falde med lige Hastighed, dersom Luf- 
tens Modstand ikke heri giorde en Forandring. Vi sige derfor, 
at alle Legemer have lige Tyngde. I det videnskabelige Sprog 
bor Ordet Tyngde aldrig tages i anden Betydning. I Hverdags- 
livet bruges det nu og da til at betegne Vagten ; men denne 
er lig Tyngden gange Massen. Endnu oftere bruger man det 
til at betegne Vcegtfylden; men denne bestaaer i de legemlige 
Deles Sammentrangthed i Rummet, og Andes ved at dividere 
Vagten med Rumfanget. 
Min Tales Grandser tillade ikke at mangfoldiggiore Exemplerne ; 
men Enhver vil let af disse tage Anledning til at danne sig andre. 
Run den Indvending vil endnu let vende tilbage, at Virk- 
ningen dog ikke kan vare meget omfattende, da Naturviden- 
skaben ikke er Folkets Sag. Jeg tilstaaer, at den endnu er det 
altfor lidet; Menneskeslagtens hele Udviklingsgang medforer, at 
