33 
afgjord, att Naturvetenskaperne skulle studeras i Real-skolorne, 
och af dem, hvilka amna sig at nSgot industriellt yrke; men 
deremot de Ldrda skolorne, sSsom ofverlastade med amnen, 
derifrSn, s S mycket mojligt vore, befrias, for att kunna annu 
fullkomligare agnas St de filologiska studierne. Detta resultat, 
som synes for narvarande gS i verkstallighet i alia Europeiska 
lander, innehSller tydligen den forutsattningen , eller grund- 
satsen, att Naturvetenskaperne icke tillhora den allmanna bild- 
ningen, och icke aro nodvandige for menniskans inre foradling, 
utan aro fack-studier, samt bora odlas af menniskorne endast 
for att forbattra deras yttre tillstSnd. 
A andra sidan, under det man i den r&dande opinionen 
gifver Natur-studierne endast detta practiska andamal, hvilket 
uttryckes afven i sjelfva namnet real-studier, har en annan for- 
andring foregStt, som afven leder till deras aflagsnande fr&n 
den allmanna bildningen. Under det att de gjort dessa utom- 
ordentliga framsteg, hvilka i sednare tider forvSnat verlden, 
hafva de inneslutit sig inom ett inskrankt antal personer. Af 
sjelfva velenskapernes stigande blev en foljd , att man m&ste 
uteslutande agna sig St en enda, hvilket fS kunna gora, och 
dS alia vetenskapliga skrifter aro forfattade med afseende pS 
vetenskapens hogsta stSndpunkt, och de alle begagna det kor- 
tare techniska sprSket, kunna de icke lasas af andra, an de 
som innehafva denna stSndpunkt, och aro sSledes uteslutne frSn 
allmanheten. Vetenskapsmannen utgora derfore numera en sar* 
skilt klass af personer, ifrSn hvilkas bildning hela den ofriga 
delen af samhallet synes vara skild; och dS man genom tid- 
ningarne underrattas om de uptackter de gjort, sS emottager 
man dessa underrattelser, sSsom nyheter ifrSn ett frammande land. 
Genom dessa bSda inverkande momenter har smSniugom 
opinionen erhSllit den rigtning, att endast den filologiska, hi- 
storiska och esthetiska bildningen anses for den allmanna, den 
3 
