39 
dessa moten har en lifligare onskan uttryckt sig pi fleraandra 
satt for naturvetenskapernes allmannare utbredande bland all- 
manheten, icke blott genom den mer och mer allmanna fordran, 
att undervisning deruti ml utvidgas vid de larda Laroverken, 
utan afven genom det bifall och det intresse, hvarmed i vlra 
dagar populara forelasningar i vetenskapliga amnen blifvit af 
allmanheten emottagne och foljde. 
Med upmarksamheten fastad pi alia dessa omstandigheter, 
anser jag, att det icke kan finnas nlgot vardigare foremll for 
dessa vlra foreningar, an bemodandet att ibland nationerne 
underhllla det redan vackta allmannare vetenskapliga intresset, 
genom att gora vetenskaperne mera tillgangliga for den storre, 
och i annat afseende bildade, allmanheten. Om de Nordiska 
Naturforskarnes forening antagar detta slsom ett af sina vigti- 
gaste foremll, skall det otvifvelaktigt motas af ett utomordent- 
ligt bifall. Deras sammantraden skola for de INordiska natio- 
nerne erhllla ett annu hogre varde, och deras exempel skall 
snart foljas i det ofriga Europa. 
Jag anser den narvarande tidepunkten synnerligen gynnande 
for faststallandet af ett sldant andamll, dl dels pi Nordens 
throner sitta tvenne hogsinnade Regenter, som sjelfva aro veten- 
skapsman, och som slledes inse vetenskapernes oandliga varde, 
och dl de nordiska folkens practiska sinne lattast och snarast 
skola upfatta vidden af en sldan tanka, och vigten for dem 
sjelfva af dess utforande. Jag tviflar slledes ingalunda om dess 
framglng, nar Naturforskarne sjelfve antaga den som sitt mil, 
och gora den till foremll for deras gemensamma bemodande. 
Skulle den arade forsamlingen slledes dela med mig de 
har framstalda premisser, si upstlr frlgan om sjelfva sattet, 
huru de Nordiska Naturforskarne kunna pi ett verksamt och 
lampligt satt befordra ett sldant andamll. Visserligen finnas 
dertill flera model. Det som ligger oss narmast ar otvifvel- 
