45 
ved Polerne, vsere V«2S9 Isengere end denne, d. e. Barometer- 
standen vilde ved Equator omtrent vsere t,2 Linie hoiere end 
ved Polerne. Denne Omstaendighed, at samme Barometerhoide 
i forskiellige Breder ei betegner samme Lnfttryk, maa ei ssettes 
ud af Betragtning ved physiske Experimenter, der skulle redu- 
ceres til samme Lufttryk. Va?gten af en Cubikfod Luft Ved 
28 Tommers Barometerhoide, bestemt paa Spitsbergen, vil f. Ex. 
Andes henved Vaso storre, end om den ved samme Barometer- 
hoide var bestemt under ^Equator. Naar de Franske Physikere 
give den Regel, at Kogepunktet paa Thermometret skalbestem- 
mes ved 28 Tommers Barometerhoide, saa er denne Regel kun 
anvendelig for Paris’s Brede. Vilde man efter denne Regel 
forfaerdige to Thermometre, det ene i TorneA, det andet i Pa- 
lermo, saa vilde Kogepunktet paa Thermometret fra TorneA 
betegne en hoiere Varmegrad end paa det Palermitanske , og 
det samme vilde giaelde om alle Thermometergrader over Fryse- 
punktet; under Frysepunktet vilde det forholde sig paa samme 
Maade med stigende Feil. 
Men denne fingerede Tilstand finder ikke Sted. Jorden be- 
skinnes af Solen ; Atmosphseren over den ene Halvkugle opvar- 
mes, imedens den anden, som har Nat, afkoles. Ved Opvarm- 
ningen foroges Luftens Spsendkraft ; den strseber at udvide sig 
til alle Sider, og trykker derved paa do omliggende Luftmasser, 
der saaledes efterhaanden ssettes i Bevsegelse, saavel i vertikal, 
som i horizontal Retning. Om Morgenen ved Solens Opgang 
begynder denne Spsendkraft at foroges, og stiger efterhaanden 
til en vis Storrelse, hvorved Barometret stiger indtil omtrent 
Kl. 9 Formiddag, da den har naaet sit Maximum. Ved denne 
Tid have de omliggende Luftmasser ved det forogede Tryk sat 
sig i Bevsegelse, saavel i vertikal som horizontal Retning, og 
nu aftager Spsendkraften indtil henimod Kl. 4 Eftermiddag, da 
et Minimum af Barometerhoide indtrseffer; Luftmasserne vende 
