47 
eller vestlige Beliggenhed da skulde have nogen Indflydelse paa 
Lufttrykket, da Daglsengden og altsaa Solens Virkning paa alle 
Punkter i een og samme Parallel maae vaere de samme. Men 
heller ikke dette finder Sted. De store Continenter adskille Oce- 
anet i here forskiellige Partier. Naar imellem Vendekredsene 
en staaende Passat i en lang Tid af Aaret blseser bestandig i 
samme Retning mod en hoi continental Kyst, maa derved Luf- 
ten , ved at stode an mod denne faste Modstand , sammen- 
trykkes, og Barometret maa staae hoiere end paa en liden 
isoleret 0 i samme Bredegrad ; omvendt naar den blseser 
fra Kysten. Paa 0er er Luften opfyldt med Vanddampe, 
paa hvilke Solvarmen frembringer en storre Forogelse iSpsend- 
kraften, end paa den torrere Luft over de store Continenter. 
Som Exempel herpaa kan fornemmelig anfores Rusland og Si- 
birien. Fra Petersburg til Kamtschatka Andes ingen mserkelige 
Indsoer (naar undtages Baikal-Soen nser den chinesiske Graendse), 
som kunne afgive Vanddampe til Atmosphseren. Luften erder- 
for her, isser om Vinteren, naar Floderne ere tilfrosne, saa tor, 
at man i hele denne Tid sielden seer en Skyplet paa Himme- 
len, og at Solen lige ved Horizonten ved Op- og Nedgang under 
50 Reaumurske Graders Kulde har Udseende af en blank Guld- 
talerken. Heraf folger altsaa, at man ei engang i alle Punkter 
af een og samme Parallel kan vente at finde een og samme 
Barometerhoide i samme Hoide over Havet. 
Doctor Erman, som ledsagedc mig i J828 paa min Reise 
igiennem Sibirien, og siden i et russisk Skib fortsatte Reisen 
om Jordkloden over det stille Hav, troer at have udfundet, at 
der gives et Par Strog, eller som han kalder det, Meridianer, 
i hvilke Middelbarometerhoiden ved Havfladen er et Maximum, 
og et Par andre, i hvilke den er et Minimum. Uagtet man 
efter det Foregaaende ei kan negte Muligheden af et saadant 
Phsenomen, saa troer jeg dog, at det hoilig trsenger til Bekrsef- 
