54 
eii vis Form af Craniet. det sammc Forhold mellem de forskiel- 
lige Aandsevners Styrke, det vil sige, samme Charakteer, eller 
omvendt : Betinger en Charakteerforskiellighed altid en bestemt 
tilsvarendc Forskiel i Craniets Form? For at kunne besvare 
detto Sporgsmaal maa man forst og fremmest med Bestemthed 
og Noiagtighed kimne angive Craniets Form. Saalsenge man 
derfor blev staaende ved at betragle og befole Hovederne, og 
i det hoieste med et Baand eller en Krumpasser at tage nogle 
faa Maal, da turde man ikke undre sig over, at man ikke en- 
gang kunde overbevise sig selv, end sige Andre. Men til at 
bestemme Formen af et Legeme med krum Overflade, der ikke 
paa en nogenlunde simpel Maade er sammensat af de enkelte 
geometriske Legemer, gives der ikke nogen anden paalidelig 
Maade, end ved i Tal eller paa Figur at angive Stillingen af 
et tilstrsekkelig stort Antal Punkter i Overfladen af det under- 
sogte Legeme til visse faste Planer eller Punkter. 1 det her 
foreliggende Tilfselde maatte man da til faste Punkter vselge 
dem, som Pbrenologerne gaae ud fra ved Bestemmelsen af Or- 
ganernes Beliggenhed paa Hovedet, nemlig det Sted, hvor Neesen 
grsendser til Panden og Oreaabningerne. Man seer nu let, at 
et Plan lagt igiennem disse tre Punkter afskaerer hele Craniet 
ovenfor sig, og at et Plan igiennem det Sted, hvor Nsesen og 
Panden gicendse til hinanden, lodret paa Forbindelseslinien af 
begge 0reaabninger, deler Craniet i to systematiske Halvparter. 
Herpaa grundede jeg Indretningen af et Craniometer. Det 
bestaaer af 3 Cirkelringe af Tree, een heel og to halve, der fra 
3 til 5 Grader ere giennemborede med Huller i Retningen af 
Radien. Den hele Cirkelring danner det forst omtalte Plan, idet 
to Skruer, der danne Stykker af en Diameter, befa3stes i 0re- 
aabningerne, og den tredie Skrue, der er et Stykke af en paa 
Diameteren lodret Radius, bringes i Beroring med Nseseroden. 
Den ene halve Cirkelring befeestes saaledes paa den forste, at 
