55 
den danner det omtalte Plan lodret paa det forste, der deler 
Hovedet i to halve Sider. Igiennem denne Ring gaae ligeledes 
i Retningen af Radier et Par Skruer, der stotte sig paa Hove- 
det, og tiene til at baere Instruments og forhindre det fra at 
synke ned i 0rerne under Maalningen. Den tredie Cirkelring 
endelig danner et Plan igiennem 0reaabningernes Forbindelses- 
linie, der kan dreie sig om denne og bringes til at danne alle 
successivt med 5 Grader voxende Vinkler fra 0° til 180° med 
det forste Plan. En Radius af denne Bue vil under en saadan 
Omdreining beskrive en Kegleoverflade, hvis Toppunkt ligger i 
den forste Cirkelrings Midtpunkt, og hvis halve Topvinkel er 
maalt ved Radiens Gradeafstand fra den naermeste 0reaabning. 
En saadan Radius dannes af en tynd Elfenbeens Stilk, der er 
saaledes inddeelt i Millimetre, at naar den skydes igiennem et 
af de giennemborede Huller ind til Hovedet, og dreies en Smule 
mellem Fingrene, da skyder dens nederste afrundede Ende Haa- 
rene tilside, og den Inddelingsstreg, der berorer Ringens yderste 
Rand, angiver umiddelbart hvormange Millimetre det berorte 
Punkt af Hovedet er borte fra Ringens Midtpunkt. Yed saa- 
ledes efterhaanden at stille den bevaegelige Ring 5 Grader hoiere 
og maale igiennem alle de giennemborede Huller fra 20° til 
90 u paa begge Sider, bestemmes omtrent 1100 Punkters Af- 
stande fra Midtpunktet. Disse Maal angive nu allerede med 
Noiagtighed Hovedets Storrelse og Form, men de yde intet let 
Overblik over samme, hvilket derimod langt bedre opnaaesved 
en Figur. Hertil kan imidlertid en Frihaandstegning ikke vaere 
brugelig; thi den forholder sig til en geometrisk Tegning netop 
ligesom en Befolen og Betragten af Hovedet til en Udmaalning 
af Here Hundrede Punkter. Taenker man sig derimod paa Ho- 
vedet Linier dragne igiennem alle de Punkter, der ligge i samme 
Gradeafstand fra 0reaabningerne, da fremstille disse de Linier, 
i hvilke de af Maalestokken ved den tredie Rings Omdreining 
