57 
Gange, som Linien indeholder Punkter i en vilkaarlig constant 
Afstand fra hverandre, hvilket Tal bestemmes ved at fore en 
vis, ganske lille, constant Passeraabning saa ofte som muligt 
om paa Curven. Divideres derpaa Snrnmcn af Producterne med 
Summen af de brugte Factorer, da erholdes en mueligst noiag- 
tig Middelradius for bele Hovedet. Finder man nu det Tal, der 
multipliceret med Middelradien gior denne liig 4 00 Millimetre, 
og multiplicerer man da fremdeles ethvert af de fundne Maal 
med denne Factor, da erholdes en ny Tabel for Hovedet, af 
hvilken nu lndflydelsen af Slorrelsen er bortskaffet, og naar der 
efter disse Tal tegnes nye geometriske Projectioner af de omtalte 
Curver, da tiene disse Afbildninger til paa en let og noiagtig 
Maade at sammenligne Hovedernes Form, hvoraf da efter Phre- 
nologernes Mening Aandskraefternes indbyrdes Forhold eller Cha- 
rakteren raaatte vaere afhsengig. Naar man f. Ex. ved Sammen- 
ligning af to saaledes beregnede Hoveder A og B fandt, at de 
antagne Steder for Forstandsevnernes Organer vare staerkere 
udviklede paa Hovedet A, end paa B, da maatte man ikke deraf 
slutte, at A besad storre Forstand end B, naar Hovedet B i det 
Hele var storre end A ; thi Aandskraften skal jo efter Phreuo- 
logernes Mening va?re afhaengig af Organets absolute Storrelse i 
Forbindelse med Nervemassens Beskaffenhed ; men denne sidste 
er slet ikke taget med i Betragtning, og den absolute Storrelse 
er netop bragt ud af Betragtningen. Da man derimod tor an- 
tage, at i et legemligt sundt Hovea Nerverne i alle Hiernens 
forskiellige Partier have samme Spsendkraft, saa skulde man 
kunne slutte, at i indtrsedende Kampe mellem Forstand og Fo- 
lelse eller Forstand og Tilboieligheder, Forstanden hos A lettere 
og oftere vilde faae Overmagten end hos B, og at derfor A’s 
Charakteer vilde udmserke sig mere ved Forstandighed end B’s. 
Efter saaledes i de vsesentligste Punkter at have beskrevet 
Craniometret , dets Anvendelse og den Sammenlignings og de 
