58 
Slutningers Natur, hvortil de erholdte Tabeller og Figurer kunne 
benyttes, kommer jeg nu til at meddele Resultatet af de Under- 
sogelser, som jeg ved Hiselp af dette Instrument og den om- 
handlede Beregningsmethode har anstillet. 
Da jeg ikke alene vilde overbevise mig selv, men ogsaa 
Andre, saa kunde det ikke vsere tilstrsekkeligt at maale enkelte 
Individers Hoveder og sammenligne disses Form med deres 
Charakteer, thi denne kunde i det hoieste dog kun vsere naer- 
mere kiendt af nogle Faa. Derimod finder der en almindelig 
anerkiendt Charakteerforskiellighed Sted mellem Born og Voxne, 
saavelsom mellem Fruentimmer og Mandfolk, og har det derfor 
noget at sige med den hele Phrenologie, saa maae vel ogsaa 
disse Charakteerforskielligheder vsere afprsegede i Hovedernes 
Former. 
For at komme til Kundskab herom maalte jeg forst 20 af 
mine Disciple i en Alder af over 4 0 og under 45 Aar, iGien- 
nemsnit 4 4 Aar >10 Maaneder; af de derved fundne 2200 Maal 
adderedes alle de, der svarede til samme Punkter af Hovederne, 
og Summerne divideredes med 20 , hvorved der erholdtes et 
Middelhoved af disse 20 Drenge, saavel med Hensyn tilStorrelse 
som til Form. Dette beregnedes paa samme Maade som et an- 
det Hoved, hvorved fandtes Middelradien — 96 mm., og ved 
altsaa at multiplicere alle Maalene med 10 %>6 erholdtes en be- 
regnet Typus eller Grundform for Drengehoveder mellem >10 og 
45 Aar. Derpaa maaltes 40 andre Disciple mellem 45 og 4 6 
Aar, i Giennemsnit 44 Aar 9 Maaneder (Here stodeikke til min 
Raadighed), der behandledes paa samme Maade, hvorved fandtes 
Middelradien = 99 mm. og en Typus for disse; for 20 voxne 
Mandfolk fandtes Middelradien — 405,7 mm. og endelig for 
20 voxne Fruentimmer en Middelradius paa 96,9 mm. 
Ved at see disse Grundformer sserskilte, bemserkes Forskiel- 
ligheden ikke kiendelig, naar de derimod tegnes ovenpaa hver- 
