75 
Men hvorfor kom dog Svedenborg ikke til at indsee sin 
Tilstands egentlige Beskaffenhed ? 
Dette Sporgsmaal forer os til , i Henseende til Dromme- 
tilstanden, at bemaerke Noget, som eudnu ikke eromtalt, nem- 
lig det Partielle i det Bevidsthedsliv, som ellers stundom i Dromme 
kan yttre sig med saa megen Klarhed og Styrke. Sindet spiller 
i Dromme paa mange Maader i sine Erindringers, sine saakaldte 
Reminiscentsers Kreds, og dog er den egentlige Erindren, Be- 
vidstheden om det tidligere Liv, som forsvunden ; ellers maatte 
man jo strax maerke, at alt Det, som man bar for sig, slet ikke 
stemmer sammen med den tidligere Leven. At der her er no- 
get Eiendommeligt, som beroer paa sseregne Hierneorganisalions- 
forhold, kan neppe omtvivles. Men de ere os aldeles ukiendte. 
Imidlertid kunne vi atter her lade en vis comparativ psy- 
chologisk Betragtning indtraide. Allerede saadanne Fordybetheds- 
tilstande, som alvorligt Studium kan fremkalde, kunne gaae til 
en saadan ligesom Absorberethed , at man ganske kan glemme 
Omgivelsen og Alt, hvad der haenger sammen dermed. Vi 
kunne her mindes Archimedes, der synes ikke at have seet, 
hvo den Indtraedende var, da ban raabte til ham : »noli turbare 
circulos meos». Et Skridt videre gaaer en saadan Tilstand af 
kun partiel Medviden med sig selv hos Dem, der ideligen ere 
i en Tilstand af det Slags Aaudsfravaerelse, som man kalder Dis- 
traction , men som hyppig har sin Grund i Siaelens for store 
Vedhaengen ved en vis Kreds af Forestillen , som den har for 
stor Tilboielighed til alene at rore sig i, og i hvilken den me- 
get vel mindes Alt og har 0iet paa Udkig efter Alt. Endnu 
langt videre gaaer en saadan Bevidsthedens Partialitet i visse 
Sinussygdomme. Herhen kan forst henregnes den Afvexling af 
imidlertid ikke skeede. Hun har aldrig siden hort saadan Mu 
sik igien. 
