blott trampat den vag, hvilken forut af andra blifvit fardig- 
gjord , men som aldrig forsokt hvad det Till saga att rodja 
den sjelf och anlagga den ifr&n borjan. 
Oberaknadt dock den ly fining, som i intellectuelt han- 
seende alltid blifver ett resuliat af blotta yetandet om tingens 
forh&IIande, framtrader likval dessutom merendels alllid sjelf- 
mant en foljd af filosofiska, l&t afven vara naturfllosofiska, be- 
traktelser, hvilka af detla vetande likasom fodas och sedermera 
soka att f& ett utvidgadt omfang for sin naring. Ar man nu 
enseom, att dcnna sjelfbegrundning, denna menniskan m&handa 
ensamt tillhorande formSga, ar af varde? och tror man ej nu- 
mera, att alfabetets kannedom samt ordens frambringande igenom 
ljudet har ett varde fornamligast derfore, att de inneh&lla nyc- 
keln till den lielgedom, hvilken menniskan efterstrafvar att fi 
&sk§da? sa m&ste den vetenskap, som framfor andra tyckes 
gifva anledning till dylika speculationer, afven tillerkannas ett 
varde, hvilket skulle foranleda, att n§got hvar onskade att deraf 
blifva delaktig samt beredde sig att Atminstore dragligt kunna 
forvalta den dyrbara andliga egendom, h\ ilken igenom den 
erhalles. Personer hafva viil fnnuits, och beklagligtvis personer, 
hvilka gjort sig ett sorts namn inom naturvetenskaperna, som 
yrkat, att kemin och alia realstudier ej i sig sjelfva aro bildande, 
utan blott i sA matto utaf varde, som de lara oss kjinna sattet 
att underlatta materiella behofvers uppfyllande. Att for dem 
soka gora reda for dessa studiers intellectuella och bildande af- 
delning, vore alldeles forgafves, dA sloheten i deras tankegSng 
ej gora dem magtiga att med en klarare blick uppfatta n&gon 
sorts andligt ljus, och de kunna med skal jemforas med cor- 
rectionshjon, till hvilkas forbattring en langre tid &tg&r an att 
fullkomligt educera det nyfodda barnet. 
Men skulle man afven af den anforda orsaken icke vilja 
kasta en blick inom de kemiska forl&ten, sAhnnas annu andra 
7 
