08 
skal, hvillia horde foranlcda att man, Stminstone fbrdcnprak- 
tiskt logiska tillampningens skull, bordc hafva nylta af dess 
studium uti yngre Srcn, afven om man forutsSge, att dessstu- 
dium icke skulle for framtidcn forlsattas, och att det icke skulle 
foranlcda nSgon vidarebehSllning an mSnget studium nu uti yngre 
Sren hafver for kommande dagar, sSsom t. ex. fallet ar med 
latinets studium , hvaraf val fS vid aldre Sr hafva annat an 
en indirect nytta, eller sSsom handelsen ar med undervisning 
uti musik, hvilKen allmant erkannes vara nodvandig afven for 
dem, som ej amna alt till artistisk fullandning cultivera denna 
del af de skona konsterna. Ty ltkasom matkematikens studium 
uti yngre §ren blifvit bevisad vara af nytta for kommande Sr, 
i och for det begrepp den git ver oss om ett strangt bevis, 
ehuruval ett dermed likartadt bevis alldrig kan komma i frSga, 
dS man behandlar andra frSgor an dem, som ligga inom ma- 
thematikens omrSde, borde val for cn mera framskriden Slder 
andra studier komma i frSga och odlas, hvilka rigtadc och 
skarpte sjalsformogeuheterna St sSdane hSll, som ligga mera 
uti den applicative rigtningen. Att for delta andamSls ernSeude 
uttanka nSgon vetenskapsgren, som ar mera passande an den 
kemiska, torde svarligen lata sig gora, dS man under dess stu- 
dium standigt och jemt liar till behandling sSdane amnen, 
hvilka vexla emellan theoretiska sanningar, som pS en empirisk 
vag blifvit funna, och foreteelser, hvilka stS i samband med 
dageligen sig yppande tilldragelser, men hvilka blifvit till deras 
ursprung mcr eller mindre fullfoljda samt derigenom fbrkla- 
rade. Ofta aro harvid en storre massa af slutfoljder af noden, 
innan man kan draga den slutsalts, hvartill man sluteligen kom- 
mcr , och ej sallan mSste skal hamtas ifrSn analoga hSll , dS 
man ej har de directa och pS hufvudfrSgan genast gScnde att 
anfora Lagger man nu hartill, att just de hvardagligaste och 
allmannast forekommande fenomeners ordnaude och forklaiing 
