99 
utgora de problcmer, som kemin soker att reda; attlandtbru- 
ket, matsmaltningen och mAngfalldiga andra dagcligen sig uppre- 
pande eller for ogat framstAcnde forhandlingar ej aro annat 
an rcsultater af kemisk verksamhet; att, mod ett ord, alia fall 
der materia inverkar pA materia, eller deraf kan lida invcrkan, 
utgora foremAl for kemisk forskning, sA inses latt, att den 
praktiska delen af vetcnskapen mAste vara stor, afven om den 
ej nojacktigt kan till alia delar annu, om nagonsin, besvara 
hela den massa af frAgor, hvilka den uteslutande praktiska 
mannen skulle onska att genast och utan omsvep fA fdrklarade. 
DA den sA till alia delar visar sig vara praktisk, samt den praktiska 
mannen deraf hafver en standig nytta, mA den val afven vara 
af nytta for nAgot hvarje, som inser, att i samhallsskicket en 
pA slutfoljder fotad grund bor och mciste forutg^ hvarje slut- 
ligt StgorsTnde. Att veta niir visshet ar for landen, eller nar 
blott en sannolikbet foreter sig; att veta nar grunden, hvarpA 
man byggt, ar saker, eller att hafva sig bekant liuruvida n§gon 
bristfallighet kan forelinnas pA n§got stalle; att veta med ettl 
ord hvad man vet, och veta hvad man ej vet, larcr val vara 
• den kunskap, som komraer hvarje bildad menniska alltid til 
pass och framfor allt dem, som i r§d och dad bli/va af 
andra ofta anlitadc. Kan nu n§gon vetenskap, hvilken ager 
tillrackliga medel inom sig for att kontrollera de falska con* 
clusionerna, angifvas, hvilken under dess studium meddelar 
tanken en vana att reda sig utur en labyrinth af invecklade 
forhAllanden ; och kan delta mal vinnas igcnom att sA tillsa- 
gandes efterse, om erfarenheten pA ena vAgskaln halier jem- 
vigt med sjiilens conclusioner A den andra, sA skall val en 
tillampning deraf kunna inses vara af nytta afven for dem, 
hvilka sedermera , under de olika stallningarne i lifvet, blifva 
dragna ifrAn den egenteliga vetenskapligabanan, och ingen tvif- 
vel kan val uppstA om, att ju icke en bildande afdelning sA- 
7 * 
