108 
Bilag I. 
Om de nordiske Hvaldyrs geographiske Udbre- 
ddse i njervierende og i tidligere Tid. 
af 
Professor Eschricht. 
Sporgsmaalet om de nordiske Hvaldyrs geographiske Udbre- 
delsc har jeg troet vilde have en temmelig almindelig Intercsse 
for en Forsamling af Skandinaviens Naturforskere. Det er et 
yEmnc, der i Here Aarhundredcr har vundet sserdeles Opmaerk- 
somhed, og til hvis Behandling man uu maaskee vilde ansee 
den beleilige Tid forsvunden ; thi medens endnu de arctiske 
Have aarligen hjemsogtes af Hundreder af Skibe, hvis Opgave 
udelukkende var at opsoge Hvaler, og medens disse endnu vare 
rigeligen at finde, visse Arter endog i utrolig Maengde, da var 
naturligviis Leiligheden til at laere dcres geographiske Udbre- 
delse tillige gunstigere end nu ; og vare end de Maend , der 
ledede eller deeltoge i disse Foretagender, i Reglen kun jevnt 
danuedc Somaend og Harpunerere, saa fandtes dog ogsaa ikke 
saa ganske faa meget godc Iagttagerc iblandt dem , enkelte 
endog af sand videnskabelig Dannelse. Derom vidne Navnene: 
Martens, Zorgdrager, og isaer Scoresby. 
Men hvor megen Iver de practiske Hvalfangere end an- 
vendte, og maatte anvende paa at opspore Hvalerne, altsaa at 
erfare alle de Steder, hvor de ere eller vare at finde, anvendte 
de den dog egeutlig kun raed Hensyn til ganske enkelte Arter, 
isaer navnlig Grnnlandshvalen , tildeels ogsaa Narhvalen ; og 
