107 
fisken; til de sidstnoevnte dcrimod, eller Davisstrsedets rcgel- 
msessige Sommergiaester, hare 5 Arter, hvoriblandt 5 Finhva- 
ler, nemlig Tunnolik, Keporkak og Tikagulik, og to Delphiner, 
nemlig Svcerdfisken og Marsvinet. Alle ovrige Hvaldyr i] Da- 
visstra?det og BalTinsbngten ere ikke regelmaessige, men kun 
ubestandige Sommergiaester. Hertil hare Najbhvalen (Anarnak), 
Grindehvalen (Nisarnak efter Holboll), den endnu ubestemte 
Finhval Keporkarnak og den ligesaa lidet kiendte store Delphin 
Pernak, fremdeles en Deel ubestemte Navne: Nisarpek, Nisar- 
naksoak, Nisangvoak, Sigukitsok o. s. v. Schemaet kan natur- 
ligviis kun optage de regelmsessig forekommende Arter, altsaa 
de tre udelukkcnde arctiske Hvaldyr, Davisstraedets Vintergice- 
ster (Narhvalen, Granlandshvalen og Hvidfisken) og de 5 stadige 
Sommergiaester (Tunnolik, Keporkak, Tikagulik, Svaerdllsk, 
Marsviin). 
Af disse 8 regel maessi gen i Davisstraedet forekommende 
Hvaldyr er Gronl^ndsbvalen (Arbek) den, hvis Vandring i Da- 
visstraedet er fuldstoendigst kiendt. Den traekker, siger Holboll, 
aldrig sydligere end til Sukkertoppen (65°); kun ct Par Gange 
har et enkelt ungt Dyr viist sig noget loengere Syd paa, nem- 
lig ved Godthaab (64°). Men vcd GG— 69° vise de sig hvert 
Aar, navnlig i December eller Januar. De komme omtrent 
samtidigen til hele denne Kyststraekning (66—69°), komme alt- 
saa formodentlig fra Vesten eller Nordvest. Ved Godhavn 
(69°) forholder den sig paa den Tid ganske som et Traekdyr, 
idet dens Cours deels gaaer Syd paa, deels 0ster paa ind i 
Diskobugten, hvor den som Standfisk synes at opholde sig hele 
Vinteren. Ved Holsteinsborg (66°) har Gronlandshvalen fra 
den Tid af og til Marts Maaned et stadigt Ophold saavel i 
Fiordene som mellem 0erne. Den viser ogsaa paa denne Tid 
en aabenbar Forkiaerlighed for Isen, idet den enten holder sig 
til den saakaldte Vestiis, der paa denne Aarstid strsekker sig i 
