120 
i Forbindelse, om dot er nodvendigt for hver Planteart at antage 
et eneste Individ (eller to, hvis Kionnct er adskilt paa forskiellige 
Planter) eller man kan forudssette flere oprindelige Individer. 
Naar man faslssetter Artsbegrebet saaledes, at det er en 
Samling af Individer, som alle nedstamme fra eet Individ, saa 
bygger man Begrebet paa en Hypbthese eller forudscetter hvad 
der farst skal bevises, thi intet Beviis er fart for en saadan 
fselles Oprindelse. Men seer man hen til do Kiendsgierninger, 
som den nuvcerende geograpbiske Fordeling frembyder, saa 
bliver denne Hypothese endog hoist usandsynlig , i nogle Til- 
fselde aldeles uantagelig. For nemlig at gienoemfare Idecn 
om hver Arts fselles Centrum , maae man paavise Vandrings- 
midler. Men det vil let indsees, at om disse end ofte ere virk- 
somme, ere de dog i mangfoldige Tilfselde aldeles utilstrsekke- 
lige til at forklare samme Plantearts Forekomst i langt fiernede 
Lande. Disse Midler ere nemlig Menneskene, som ved deres 
Sysler deels forssetligen deels uden Forsset bringe Planter fra 
Sted til andet; dernsest Havets Stramninger, der bringe Plan- 
ternes Frugter fra Kyst til Kyst (Cocosuaden) ; Floder, der bringe 
Frugter eller Frae af Biergplanter ned i Dalene; Vinden, der 
udbreder Plantefrae og Frugter, isjer saadanne som have en 
Beklsedning af Haar, Fier eller saakaldte Vinger, der giare at 
de let kunne fares; Fugle, der ligeledes stundom knnne fremme 
Udbredelsen. Endvidere kan man, hvor den geograpbiske For- 
deling frembyder Vanskeligheder , antage at Landstrsekninger, 
der tidligere forbandt nu adskilte Lande, ere sunkne (Canalen, 
Middelhavet o. s. v.). Men man vil let see, hvor utilstrsekke- 
lige disse Midler ere, naar man betsenker at mangfoldige Plante- 
arter ere fselles for Alperne og Pyrenseerne paa den ene Side, de 
skandinaviske og de skotske Bierge paa den andeu, uden at 
de Andes i de mellemliggende Sletter eller lavere Bierge ; at 
Islands Flora nsesten er den samme som Skandinaviens Bierg- 
