122 
en Tid hvor Vandringen var vanskeligere. Heller ikke nu 
staacr Florernes Overeensstemmelse eller Uovereensstemmelse i 
Forhold til Letheden eller Vanskeligheden af Vandring ; skiondt 
dennes Virkning ikke kan miskiendes f. Ex. i den Fattigdom 
paa Planter, der viser sig paa sraaae fra Fasllandene fiernede 
0er. Selv med Hensyn til saadanne Jordstraekninger, hvor der 
intet er til Hinder for Vandringen, f. Ex. mellem Frankrigs 
Vestkyst og Ural, vilde det vaere besynderligt at antage, at denne 
store Sraekning skuldc have lagt saa godt som ode indtil Faelles- 
Arterne havde tilendebragt deres Vandring fra den ene Ende af 
denne store Slette til den anden, eller fra Midten til begge Ender. 
Naar man holder paa Begrebet om en Stamplante for hver 
Arts utallige Individer, saa synes man at oversee, at Artsbegre- 
bet dog vist ikke kan fastholdes for de laveste Planter og Dyr, 
saasom Lichener, Alger, Plantedyr, og at selv blaudt de ud- 
viklede Planteformer (maaskee ogsaa Dyrformer) ofte Artsbe- 
stemmelsen beroer paa hver Naturforskers individuelle Opfat- 
telse. Mod Antagelsen af Here Fremkomststeder for Plam 
terne, strider heller ikke den Omstaendighed at med Hensyn til 
Pattedyrene saadant vanskeligt kan paavises, ja meget endog 
taler derimod, f. Ex. at Amerika og det gamle Fastland ikke 
have nogen Art tilfaelles ; at der i Irland ikke Andes Harer, 
Muldvarpe , Egern o. fl. , paa Moen ingen Muldvarpe , ligesom 
og at de fleste engelske Krybdyr savnes i Irland ; thi ligesom 
vi have seet at de bladlose og blomsterlose Planter lettere 
gienfindes i fiernede Lande end de med Blomster forsynede, 
saaledes kan man nok antage, at de fuldkomneste Dyr vanskeligt og 
maaskee slet ikke oprindeligen kunde fremkomme paa Here Steder. 
Maaskee vil denne Sag blive klarere ved et enkelt, mere 
detailleret, Exempel. Forbes, en fortient engelsk Forfatter, der 
har behandlet denne Gienstand og gaaer ud fra Antagelsen af 
en Stamplante som et Axiom, soger at forklare hvorfra de 
