128 
tende Littoralet, Istrien og Sydtyrol*) , saa at her altsaa Al- 
pernes Fod og lavere Bierge yille komme til at staae ligeover- 
for Hoialperne, eller den saakaldte alpinske Region. 
See vi nu forst hen til denne Floras ydre Forhold og 
navnligen hvad vi derom vide fra det geognostiskeStandpunkt; 
saa er det bekiendt, at efter E. de Beaumont Alpernes Hoved- 
kisede er yngre end de ovrige europseiske Biergmasser, da den er 
fremkommet ved den yngste betydelige Hsevning, nemlig endog 
efter Dilluvial-Dannelsen ; og at ligeledes hvad han kalder 
Vestalperne er af ganske ung Oprindelse, nemlig opstaaede efter 
alle de tertiaire Dannelser. — Denne unge Alder giver nogen 
Rimelighed for at ogsaa Vegetationen derpaa er af ung Oprin- 
delse, i al Fald den Deel af Alpefloren som ikke Andes andet- 
steds, deels fordi de yngst bsevede Bierge maatte senest blive 
skikkede til Plantevae’xt , ligesom nu de yngste Lavastromme i 
Reglen faae senere Planter end de seldrc, deels fordi man 
ikke let kan forestille sig, hvor disse Alpeplanter der nu groe 
mellem 6000 — 9000', skulde have groet dengang der ikke var 
Bierge af saadan Hoide uden i al Fald i en Afstand , at Van- 
dring ikke let var muelig 1 , og man ikke vilde kunne for- 
klare Tilstedevserelsen af de mange for Hoialperne eiendom - 
melige Vsexter, der aldeles savnes i de, tidligere havyede, Ape- 
niner og Pyrenseer. Dog maae det indrommes, at der i den 
senere Hsevning af Alperne ikke kan soges noget afgiorende 
Beviis, saalsenge vi ikke vide, hvorlangt tilbage i Tiden den 
nuvserende Planteverden gaaer, og om hvorvidt den kan have 
overlevet de store Omvseltninger, som slige Kisempebierges Hsev- 
ning maatte foraarsage. 
*) Jeg behover vel ikke at bemserke, at ved andre plantegeographi- 
ske Undersogelser, denne Forening af Middelhavsfloren med 
den tydske eller mellemeuropseiske Flora er aldeles forkastelig. 
