132 
menligne Laplands eller det skandinaviske Bierglands Flora med 
Alpernes, med Hensyn til Talforholdene mellem de store Crup- 
per finde en storre indbyrdes Afvigelse end mellem Alperne og 
Tydskland , Skandinavien og Lapland , uagtet naar der tages 
Hensyn til Florernes habituelle Characteer, saint Familier, Slseg- 
ter, ja Arter, Alpernes og den skandinaviske Bierg-Floras Over- 
eensstemmelse er langt storre end den som finder Sted mellem 
disse og de tilsvarende lavere Lande og efter de klimatiske For- 
hold maatle vaere det. Dette bliver klarere ved under Eet at 
sammenfatte de ovenfor anferte Tabeller. 
Forvcrdenen. 
ForKr. Efter Kr. 
Tydskl. Alp. 
Skand. Lapl. 
Blomsterlose 
.81 
.02 
.02 
.02 
.03 
.05 
Tretals-Planter 
Femtals-Planter 
.OG 
.13 
.21 
.16 
.26 
.31 
Uden Krone 
A 2 
.43 
.08 
.04 
.08 
.09 
Med Krone 
.01 
.40 
.69 
.78 
.63 
.55 
En anden Egenskab ved en Heel af Alpefloren er en maer- 
kelig Ubestemthed i Artsforboldet, en paafaldende Form-Vak- 
len, som gior det uendelig svsert, for ikke at sige umue- 
ligt, at bestemme Arterne, hvorfor derfor ogsaa i visse Former 
af een Forfatter antages mange, af en anden faa Arter. Jeg 
skal blot giore opmaerksom paa Slcegterne Draba, Arabis, Hit - 
racium, Gentiana , Salix. Denne Mangel af Fasthed i Formerne 
er her saameget maerkeligere, som Alpcplanterne mere formeres 
giennem Knopper end giennem Free, og Knoppeformerelsen, 
som bekiendt, snarere bevarer Artens Characterer end Froefor- 
merelsen gior det. Er den Forestilling rigtig, som jeg oven- 
for bar antydet, at Planterne ikke ere fremkomue af enkelte 
Stamplanter men af mange Individer, saa kunde det vel nok 
Andes rimeligt, at der forst efterhaanden bavde dannet sig 
