134 
Mangfoldighed af Former, og derhos have en stor Eiendom- 
melighed; medens derimod det extratropiske Syd-Amerikas Flora 
savner baade Mangfoldigheden og Eiendommeligheden, og ikke 
lidet naermer sig til Europas og Nordamerikas Flora. - Hiin 
Mangfoldighed kan ikke va>re grundet i Plantevandring, thi 
for denne er saavel Nyholland som Sydafrika lidet bequemme, 
thi hiint Land or aldeles omgivet af Havet, dctte er omgivet 
deraf paa tre Sider, og paa den fierde af Hoider og golde 
0rkener. Mangfoldigheden kan heller ikke vaere grundet i de 
klimatiske Forhold, thi disse frembyde formedelst Havets storre 
Indflydelse i den sydlige Halvkugle, netop mindre Forskiellig- 
heder. Skulde disse maerkelige Forhold i de tre Continenter i 
den sydlige Halvkugle, ikke bedst vaere at forklare af historiske 
Forhold? — Ogsaa paa Nyholland og Sydafrika synes Arterne 
mindre faste, ogsaa her frembyde Familier, der maae reg- 
nes til do fuldkomnere, en stor Udvikling og blive meget her- 
skende saasom Acacierne og Myrtaeeerne. Endnu Eet : De 
fleste Saltvaexter (Halophyter) here til de mindst udviklede Fem- 
talsplanter, nemlig til de k ron lose , den Gruppe, som i For- 
verdenen spillede en storre Rolle end nu. Skulde detmaaskee 
tyde paa, at disse Planter here til en aeldre Planteformation, 
som netop fordi disse Planter fandtes ved Havkysten, bedst 
kunde bevares under Omvaeltninger. 
Der gives maaskee dem , der ansee disse Undersogelser 
for golde, som ikke forende til noget sikkert Resultat. Men 
seer man hen til hvad f. Ex. Forsteningslaeren var for 50 Aar 
siden og hvad den nu er, behover man ikke at opgive Haabet 
om, ogsaa i disse Undersogelser at komme videre. Vistnok er 
der Graendser for den menneskelige Viden, men vi kunne forst 
ved at prove, laere disse Graendser at kiende. Naturforskeren 
maae ikke skraemmes af Naturens tause Sphinx, men soge at 
vinge den til at tale. 
