145 
for att biimta cn bild ur vanliga lifvet, hastigast omsatter sitt 
capital. — Samma forokning i massa finna vi afven ega rum 
raed alia i grufvor och morka stallen forekommande, outbildade 
yaxtformer ; otaliga paa dessa stallen forekommande (foretrades-* 
vis svamparter) aro till utseendet himmelsvidt skilde fran de i 
dagen vaxande, men utom allt tvifvel endast de sednares afvikande 
former; den typiska froredningen ar undertry ckt , men de 
kunna likval till obegransad tid • forlfara att lefva och forplanta 
sig pa denna lagre utvecklingsgrad. Sakerligen liar en hvar 
sett Potates stanglar i kallarc utbilda sig om sommaren ; huru 
l&ngstrackta, outbildade aro icke dessa mot de i dagen vax- 
ande? men likval afsatta de rotknotar. Tiden tillater icke bar 
anfora alia hit horande exempel; men de anforde satta redan 
utom allt tvifvel, att samma art under obestamd tidsrymd kan 
tillvara i en lagre outbildad form ; att den sedermera under 
foriindradc vttre momenter kan utvecklas till en hogre, frk 
den lagre hejt afvikande. Forplantningen hos dessa sker en- 
dast genom knoppbildningen och Herr Prof. Steenstrups lara 
om vexlande generationer, som i min tanka kommer att grund- 
lagga en ny epoch i den organiska skapelsens studium, visar 
oss i ett kort sammandrag iinnu i dag naturalstrens utvecklings- 
historia. Ty primitivt var hela skapelsen konlos eller snarare 
hermaphrodit; all multiplication skedde genom knoppbildning 
eller vivipartus, och genom tallosa vexlande gcnerationsserier 
liar den uppnalt sin narvarande fullkomlighet. Den vigtigaste 
vandpunkten i skapelsens historia var otvifvelaktigt utbildandet 
af konskillnaden , livarigenom multiplicationen knnde ske 
vida hastigare och fullkomligare , emedan det nya indivi- 
duum i modrens lif genomgick en hel serie af metamorphoser 
pa vida kortare tid och, da den var fullstandig, genast 
vid fodelsen uppnadde sin typiska fullkomlighet. Hvar detta 
ofullkomligare sker, maste individen efter fodelsen genomga 
10 
