160 
ogsaa finde Sled, naar Natrum i Planteme er forenet med 
Svovlsyre, men naar vi betsenke, at Soplanterne have en storre 
Tiltraekning til Kali end til Natron ; at Kaliet har en storre 
Tiltrcekning til Svovlsyre, og at den kiselsure Leerjord atter 
har en storre Tiltraekning til Kali, end til Natron, vil man be- 
gribe, at Kaliet fortrinsviis ved denne Rsekke af Yirkninger ud- 
traekkes af Sovandet, og at Natronsallene altsaa allerede af denne 
Grund maae vinde en Overvaegt i Havet. Sammenfatte vi nu 
det hele Forhold under eet Blik og betaedke, hvorledes alle i 
Havet udforte Bestanddele finde deres Anvendelse og blive igien 
tilbagefordrede af Jorden, med Undtagelse af Chlor, Natrum 
og Magnesia, vil man begribe hvorfor der findes en saa over- 
veiende Msengde af disse naevnte Stoffer og vil maaskee betragte 
det som en Fnderstottelse for den Mening, at det er Jorden, 
der danner Havet; at Havet ligesom alle andre jordiske Ting 
er Forandringer underkastet, og at disse Forandringer igien 
have den vsesentligste indflydelse paa dets Beboere. Chlor, 
Natron og Maguesia vilde alligevel vaere i langt storre Forhold 
i Havet, end de findes for naervaerende Tid, hvis der ikke exi* 
sterede Yirkninger, hvorved ogsaa disse blive udskillede af deres 
vandige Oplosning. Naar kulsuur Kalk kommer i Beroring 
med Sovand, finder ingen Vexelvirkning Sted, saalaenge den 
kulsure Kalk er reen og ikke oplost ved kulsuurt Vand. Er 
der suur kulsuur Kalk i en Oplosning, der blandes med So- 
vandet, saa bundfceldes ved Kulsyrens Fordampning ikke reen 
kulsuur Kalk, men kulsuur Magnesiakalk, Dolomit og saaledes 
er alt Flodvand, forsaavidt som det indeholder kulsuur Kalk, 
og alt Kildevand, der bryder frem paa Havets Bund, en stadig 
Aarsag til at berove Sovandet dets Magnesia, og foroge dets 
Kalkmaengde. Det er meget sandsynligt, at den ringe Msengde 
kulsuur Magnesia, der findes ogsaa i de ssedvanlige Kalkstene 
og som kan stige til et Par pCt,, har sin Oprindelse fra denne 
