178 
Bilag L. 
Phrenologicn bediimd fran en Anatomisk stand- 
punkt. 
Af 
Professor A. Retzius . 
F& larobyggnader hafva vackt storre uppseende an den, med 
hvilken Gall framtradde i slutet af det forra &rhundradet. Den 
betragtades som en aldeles ny disciplin ock kallades Galls hitf- 
vudskalslara. Det yar Sret 1796, som Gall i Wien gaf sin 
forsta forelasning i craniologien. Historien yisardock, attflere fore 
Gall hyst likartade Ssigfer om fdrh&llandet emellan hufvudsk&lens 
form och sjalens egeuskaper. Skjelderup omtalar i sin historia 
om det anatomiska studiet vid Universitetet i Kopenhamn, att 
en af Thomas Bartholins disciplar, Griffenfeldt, i medlet af 1 7de 
Srhundradet varit sysslosatt med dylika ideer. Denne Griffen- 
feldt fick dock en annan bestammelse, an den att vara natur- 
forskare. Han blef nemligen statsminister, och det ar troligen 
till folje haraf som ban icke kommit att efterlemna n§gra 
skrifter i cranioscopien. 
Gall egnade &t sin laras uppratth&llande och utveckliug 
rastlosa anstranguingar. For att vinna erfarenhet om forh&l- 
landet emellan formerna af hufvudsk&Ien och sjalsegenskaperne 
erfordrades de talrikaste observationer ; liksom nya undersok- 
ningar ofver hjernans anatomi voro nodige for att gifva den 
nya laran en vetenskaplig grundval. Under det han s&lunda, 
med bitrade af sin van och larjunge Spurzheim, riktade sitt 
